FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 172. - Ononis. 



Perenne, tronc de 2-5 dm., subllenyós a la base, piloso-glandulós, molt 

 viscós i ramificat; fulles peciolades, les caulinars yfoliolades, les florals su- 

 periors i-foliolades; folíols oblongs o trasovats, gruixudets, pubescents i cilia- 

 to-glandulosos, serrulats, el del mig peciolulat, els laterals sentats; estipules 

 ovato-lanceolato-acuminades, més curtes que el pecíol; flors grogues, amb l'es- 

 tandard generalment estriat de porpra, grans, dretes o patents abans de 

 l'antesi, axil•lars, solitàries, en raïms terminals, espessos, fullosos; peduncles 

 tant més llargs que les fulles, aristats; divisions calicinals linear-lanceolades, 

 acuminades, 3-nerves, 3-4 veg. més llargues que el tub; corol•la i veg. més 

 llarga que el calze, estàndard orbicular, ordinàriament escotat; llegum linear, 

 llargament exserta, penjant, piloso-glandulosa, polisperma; llevors globuloses, 

 petites, finament tuberculoses; planta polimorfa. 



S Peyrusiana G. et G. — 0. pyrcnaica Wk. et Csta. — Planta poc viscosa, 

 folíols linear-oblongs, solament sen'ulats a l'àpex; flors més petites, més 

 llargament pedunculades, raïm clar, pauciflor; estàndard vermell, fortament 

 purpúreo-estriat. 



Geografia. — Boscos i llocs herbosos, àrids: Comuna des del litoral al Bergadà, Ribes 

 i Queralbs. = Castanesa, Prades (Lap.), la Presta (Gaut,). 



La S Peyrusiana G. et G., a la falda de la Maladetta fins a la vall de Benasc i cap a 

 S. Romà, Abella i Llautó, Arties (Csta.); Castanesa (Comprí.!); Vall d'Aràn i Noguera Pa- 

 llaresa (Timb.); muntanyes de Berga (Sen.!).— Abr.-Set. 



632— O. ramosissima Desf— O. Natrix 

 var. ramosissima Wbb., raça de l'O. Na- 

 trix apud Rouy. 



(forma súper lativa de ramosus, per ser planta 

 molt r ami ficada.) 



Sinonímia. — ■ Cast. 

 fuego, melera. 



carretón de mar o de 



Ononis ramosissima 



Perenne, tronc de 2-3 dm., molt ramificat, 

 branques primes, intrincades, viscoses; fulles 

 quasi totes 3-foliolades, folíols lanceolato-ohlon- 

 go-linears, prims, + transparents; estipules 

 lanceolato-linears, més curtes que el pecíol; flors grogues, petites, estriades, 

 més esteses a l'antesi, en raïms clarets; peduncles més prims i proporcio- 

 nalment més llargs, divisions calicinals 2-3 veg. més llargues que el tub, corol•la 

 una tercera part més llarga que el calze, llegum més curta i més prima. 



Geografia. — Arenys marítims: Al litoral gens escassa, de l'Escala a Salou. =S. Feliu de 

 Guíxols; Tarragona (Vay.). — Abr.-Set. 



N. B. La O. /oliosa Wk. et Csta. no sembla pas diferir essencialment de la 0. ramosis- 

 sima Desf. — Masferrer sospita que fos una forma autumnal de la O. Natrix L., de flors més 

 petites, raïms no tan allargats, més nombrosos i divaricats. 



63 



