PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 176. -Medicàgo. 



ciformes; peduncles molt més llargs que les fulles, íiliformes, no aristats; 

 divisions calicinals alenades, com els pedicels, 'ïnés llargues que el tub; 

 corol•la més llarga que el calze, llegum reniforme, glabra, negra a la matu- 

 ritat, amb les cares ornades de nervis prominents arquejats, obliquament 

 concèntrics, monosperma; llevor ovoide, amb un tubi^cle prop del llombrígol. 



Geografia. — Comuna per terres arenoses cultivades o incultes de tot el país, des del li- 

 toral a l'Urgell i regió pirenenca. Al Vallès abunda la subv. iníegristipula i?ou>-.— Maig-Set. 



644. — M. arbórea L. 



(de arbor, arboris, arbre, 

 bustiva.) 



per ser planta ar- 



Medicàgo arbórea 



Arbust de 5-10 dm., ramificat, fullós, sedós, 

 canescent; folíols trasovats o bé obcordiformes, 

 denticulats i truncats o mucronulato-escotats a 

 l'àpex: estipules lanceolato-acuminades, enteres, 

 molt més curtes que el pecíol; flors grogues, 

 grans (10-14 mni.), en capítols axil•lars, gene- 

 ralment multifiors; pcdimcles més llargs que les 

 fulles, divisions calicinals alenades, iguals al 



tub, com els pedicels; carena recto-ascendent, més llarga que les ales i tant 



més que l'estàndard; estil tan llarg com la corol•la i molt més que l'ovari; 



llegum anular, molt comprimida, estipitada, reticulato-pubescent, polisperma; 



llevors reniformes, pubescents, separades per embans. 



Geografia. — Procedent d'Italia i de l'Orient, cultivat al jardí de l'Universitat de Barce- 

 lona, i bastant freqüent com a subespontani per llocs pedregoses i muralles en temps de 



Desmoul. (sec. Wk.), ha estat retrobat per Sen. perfec- 

 tament naturalisat al vessant meridional del Tibida- 

 bo. — Març-Maig. 



645.— M. falcàta L. 



(del llatí falx, f alcis, la falç, per la seva llegum 

 falciforme.) 



Sinonímia. — Aufals bord; cast. mielga loca. 



Perenne, de '^^-'j dm., rizoma llenyós, llarg i 

 ramificat; troncs ajaguts, estriats, pubescents, 

 molt ramificats; folíols linear-oblongo-cuneïfor- 

 mes, truncato-denticulats a l'àpex; estipules 



Medicàgo falcàta 



74 



