FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 176. -Medicàgo. 



lanceolato-alenades, flors grogues, grans, en raïms multiflors, terminals, 

 sostinguts per peduncles més llargs que les fulles; pedicels filiformes, més 

 llargs que el tub del calze; estàndard ovat, amb estríes brunes, més llarg 

 que les ales, iguals a la carena; llegum falciforme, pubescent, acuminada, 

 2-5-spermes; llevors grogues, ovato-cordiformes. 



P cyclocarpa Hy.' — M. falcato-sativa Rchb. — Flors al principi grogues, 

 després verdoses, a la fi violades; llegum subanular, glabrescent. 



Geografia. — Comuna per marges i vores de camins: s'estén fins a Vich (Masf.) i per tol 

 l'Empordà (Vay.); Camprodon (Bub.); S. Climent d'Amer (Cod.); Prats de Molló (Lap.). 

 Al Vallès no escassa la p cyclocarpa Hy. — Abr.-Juny. 



Medicàgo suffruticosa 



646— M. sufïruticosa Ram. 



(de sub i frutex, frúticis, arbust, 4cl seu rizoma 

 llenyés.) 



Sinonimia. — Melgons (a Castellar de N 'Huch) . 



Perenne, cespitosa, rizoma llenyós, ramificat, 

 troncs de 5-25 cm., nombrosos, ajaguts, rami- 

 ficats, molt fullosos; folíols inferiors obcordi- 

 formes, els superiors trasovats, denticulats; 

 estipules ovato-lanceoladcs, acuminades, den- 

 ticulades; flors grogues, en petits raïms subum- 

 belliformes, axil•lars; peduncles aristats, iguals 

 o més llargs que les fulles; pedicels més llargs que el tub del calze; dents 

 del calze lanceolato-alenats, més llargues que el tub; estàndard més llarg 

 que les ales, que ho són més que la carena; llegum petita, helizoidal, amb 

 2-3 volts d'espira, molt foradada a l'eix, amb el marge prim, carenat, venoso- 

 anastomosada, polispcrma; llevors oblongo-reniformes. 



[3 villosa Benth. — Planta pilosa en totes ses parts. 



Geografia. — Roques i llocs pedregosos de tot el Pirineu i les seves estribacions: Ribes, 

 Queralbs, Núria; abundant a Bagà i Castellar de N'Huch. = Cadí (Bub.); Plana de Vich, r. 

 (Masf. I); muntanyes de Morens, Comabella, Tragurà, Massanet de Cabrenys, Porthús, Cas- 

 telló d'Empuries (Vay.); Requesens (Sen.); Serra de Benasc, Penyablanca, Castanesa(Zett.); 

 Salardú, Vall de Tredòs, Port de la Furqueta (Timb.); Port de Pallars (Llen.l); cap a la Seu 

 d'Urgell (Bth.), Vall d'Eine (Lap.). 



La j3 villosa Benth. — A la serra del Cadí (Csta.), i més abundant que el tipus a les altes 

 valls dels Pir. Or. (Rouy). — Juny-Ag. 



75 



