PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 176. -[Medicàgo. 



647. — M. liocarpa Benth. — Subsp. de 

 l'anterior apud Rouy, var. p leiocarpa 

 apud Urb. 



(del grec Xsloç, llis glahre, i xapíróç, fruit, per 

 la seva llegum glahra.) 



Perenne, rizoma llenyós, troncs ajaguts, 

 glabres, molt fullosos, folíols trasovats o el•líp- 

 tics, denticulats; estipules ovades, denticulades, 

 no acuminades; flors grogues, més petites, en 

 raïms subumbel•liformes; pedimcles prims, a 

 la íi bastant més llargs que les fulles; pedicels 

 més llargs que e^ tub del calze, amb els lòbuls 

 ta7i llargs com cl tub; llegum petita, helizoide-discoidal, glahra, apenes fora- 

 dada, de 2-3'5 espires, amb el marge un poc engruixit, oligosperma; llevors 

 ovades. 



Geògraf ia .—L\ocs pedregoses i calissos de la regió mediterrània: al Penedès; des de Vi- 

 loví a Torrelles de Foix, Pontons, fins al Puig dels Carbons, al peu de la Plana d'Ancosa.= 

 Olesa de Bones- Valls (Trem., ex Csta.).— Maig. 



Medicàgo liocarpa 



648. — M. sativa L. 



(llatí sativus, que se sembra, per ser espècie 

 cultivada.) 



Sinonimia. — Alfals, 

 mielga. 



aufals; cast. alfalfa. 



Perenne, rizoma llenyós, pregon, ramificat, 

 troncs de 3-7 dm., drets o ascendents, gla- 

 brescents; folíols oblongs o trasovats, denti- 

 culats a l'àpex o trimcato-mucronulats; estípu- 



^ "' ^° "*'''* les lanceolato-acuminades, dentades a la base; 



flors violades o hlavenques, grans, en raïms 

 multifíors, oblongs; peduncles més llargs que les fulles, pedicels quasi iguals al 

 tub del calze, estàndard ovat, llargament estriat, més llarg que les ales, 

 que ho són tant com la carena; llegum helizoidal, de 2-3 espires, foradada, 

 glabrescent, reticulato-venosa, polisperma; llevors ovades. 



Gco^ro/ïa.— Cultivada i subespontània per terres argiloso-calisses.— Maig. 



76 



