FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 176. -Medicàgo. 



quasi sempre més curts que les fulles; llegum marcadament cilíndrica, 

 d'espires apretades, de marge gruixut, obtús, amb espines curtes, gruixudes 

 a la base, paral•leles a l'eix de la llegum i aplicades a l'espira següent. 



var. microcarpa Sen. (Bull. géogr. bot., 1911). — Llegums la meitat 

 més petites que el tipus. 



Geografia. — Vores dels camins i llocs pedregosos àrids: Cordillera litoral, Valldoreix, 

 Vallès, Gelida, Penedès, Bages, baix i alt Empordà, amb les subv. dextrorsa i sinisírorsa 

 Rouy. 



La var. microcarpa Sen. — A la serra de Roses, vessant de Cadaqués (Sen.).— Maig-Juny. 



N. B. Aquesta és la planta que erròniament figura a la Flora del Vallès amb el nom 

 de M. murex Willd., la qual amb idèntica denominació i procedent igualment dels voltants 

 de Terrassa, figura a l'herbari de Costa. 



Medicàgo turbinata 



657.— M. turbinata Willd.— M. mu- 

 ricata Benth. 



(de turbo, túrbinis, la baldufa, per la forma 

 del fruit; muricatus, de murex, múricis, obriulls, 

 per les espines de la llegum.) 



Anual, troncs de 2-7 dm., ajaguts, angulo- 

 sos, pilosos o pubescents, ramificats; foliols 

 trasovats o rombo-cuneïformes, denticulats a 

 la meitat superior; estipules ovato-acuminades, 

 dentato-laciniades; flors grogues, petites; pe- 

 duncles 1-5-flors, no aristats, els fructífers més 

 llargs que la fulla; pedicels més curts que el 

 tub del^calze, dents lanceolato-acuminades, més llargues que el tub; estàndard 

 més llarg que la carena, que sobrepassa les ales; llegum bastant gran, ovoide, 

 arrodonida als caps, pubescent, glabrescent a la maturitat, de 5-6 espires 

 apretades, de vores gruixudes, inermes, tuberculoses espinoses; llavors grans, 

 oblongo-reni formes . 



a inermis Aschers. — M. elegans Bum. — Llegum inerme, de vores rugo- 

 ses o subtuberculoses. 



P breviseta Rouy. — Llegum amb espines curtes i dretes. 

 Y aculeata Moris. — M. muricata Benth. — lAegVim. amb espines quasi 

 tan llargues com el radi. 



Geografia. — Camps, marges i llocs herbosos: Litoral, Vallès, Bages i alt Empordà. Es 

 troben les tres var. amb les subv. dextro7•sa i siiiistrorsa, però es veuen tots els trànsits en- 

 tre la a inermis i la y aculeata, no essent cosa rara irobar-les en un meteix individu, i això 

 prova l'escassa consistència d'aquestes varietats. — Abr.-Juny. 



81 



