PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



Medicàgo maculata 



G. 1 76. - Medicàgo. 



662. —M. maculata Willd— M. Arà- 

 bica All. 



(de màcula, taca, per Ics que generalment tenen 

 els seus folíols; Aràbicus, de la Aràbia, per la 

 seva habitació.) 



Anual, tronc de 2-6 dm., ajagut, angulós, 

 pubescent o un poc pilós, sobre tot a la base, 

 no gaire ramificat; fulles llargament peciolades, 

 folíols amplament trasovats, truncato-denticu- 

 lats a l'àpex, ordinar. amb una taca negrosa 

 cordiforme al mig; estipules ovato-acuminades, 

 inciso-deniades; flors grogues, petites; peduncles 

 2-5-ílors, aristats, més curts que les fulles; pedicels més curts que el tub 

 del calze, dents lanceolato-acuminades, una veg. més llargues que el tub; 

 estàndard més llarg que la carena, que sobrepassa les ales; llegum grandeta, 

 glabra, subglobulosa, de 4-7 espires, de cares planes, quasi sense vefies, amb 

 moltes espines dístíques, assolcades a la base, entrecreuades, arquejades -cap a 

 fóra, no ganxudes; llevors reniformes. 



Geografia. — Terres de conreu i llocs incults herbosos: Al litoral, Vallès, Penedès, Figue- 

 res, Sils, Vidreres. = Vich (Masf.); Sia. Coloma de Farnès, Sagaró (Vay.); infesta els camps 

 de la Seílera (Cod.). — Abr.-Juny. 



663.— M. praecox DC. 



(llatí praecox, praecócis, prematur; per ser 

 planta primerenca.) 



Anual, tronc de 1-3 dm., prostrato-difús, 

 prim, angulós, pubescent; folíols petits, obcor- 

 diformes o trasovato-cuneïformes, truncato- o 

 emarginato-denticulats; estipules ovato-acumi- 

 nades, laciniades; flors grogues, petites; pedun- 

 cles 1-2-flors, no aristats, molt més curts que 

 les fulles; pedicels més curts que el tub del 

 calze, dents lanceolato-linears, iguals al tub; 

 estàndard més llarg que la carena, que sobre- 

 passa les ales; llegum petita, discoidal, de bases venoso-reticulades, glabrescent, 

 que no's torna negra a la maturitat, de 2-3 espires, de marge prim, amb un 

 rengle d'espines alenades, ganxudes, esteses a cada banda; llevors reniformes. 



Geografia. -Llocs àrids de la regió mediterrània: Litoral llevantí, Caldetes, Cadaqués = 

 Mataró fFerr.!); Roses (Sen.); Castelló, la Selva, Barcelona (Vay.); entre Cadaqués i la Selva 

 (Bub.),— Març-Maig. 



Medicàgo praecox 



84 



