FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



Medicàgo polycarpa 



G. 176. -Medicàgo. 



664. — M. polycarpa Willd.—M. hís- 

 pida Gaertn. 



(de TToXòç, molt, i xapTcóç, fruit; fel nombre de 

 llegums que porten els pcdunclcs;hSs,^\dMs, pelut, 

 perquè algunes vegades la planta ho es més 

 menys.) 



Anual, tronc de 2-5 dm., ajagut o ascendent, 

 angulós, glabre, ramificat; folíols obcordiformes 

 o amplament trasovato-cuneïformes, truncato- 

 denticulats; estipules ovato-lanceolades, laei- 

 niades; flors grogues, petites; peduncles 3-8-flors, 

 no aristats, aproximadament iguals a les fulles; 

 pedicels tan llargs com el tub del calze, dents lanceolato-linears,ima veg. més 

 llargues que el tub; estàndard més llarg que la carena, sobrepassada per 

 les ales; llegum petita (4-6 mm. diàm.), glabra, discoidal, de bases molt 

 venoso-reticulades, de 2-4 espires, fluixes, de marge prim, amb un rengle 

 d'espines tubercles per banda, negrosa a la maturitat; llevors reniformes 

 o bé oblongo-subcuneïformes. 



subsp. M. polymorpha Willd. — Llegum de 4-6 mm. diàm., i'5-3'5 es- 

 pires, llevors ostensiblement reniformes. 



P apiculata G. G. — Peduncles 3-8-flors, espines quasi sempre dretes, 

 més curtes que la meitat del radi. 



Y oligocarpa Rouy. — Peduncles 1-2-flors, llegums fosques, no negres; 

 espines ganxudes, quasi tan llargues com el radi. 



5 denficulata G. G. — Peduncles 3-8-flors, espines ganxudes, quasi tan 

 llargues com el radi. 



Geografia. — Conreus i llocs inculls herbosos: Co- 

 muna als camps del litoral i de l'interior; a l'Urgell, alt 

 Empordà. = Vich (JVIasf.); Roda (Vay.); Cabanes, Girona 

 (Sen.); la Sellera (Cod.). 



La p apiculata G. G., comuna al Vallès; la ■; oligo- 

 carpa Rouy., r. a Terrassa, i la 8 denticulata G. G. — 

 M. denticulata Willd., als serrals de Castelldefels.— 

 Abr.-Juny. 



665.— M. lappàcea Desr. — subsp. de 

 la M. híspida Gaertn., apud Rouy. 



(adjectiu de lappa, d'on lampazo, castellà; per 

 la semblança de les espines de la llegum amb 

 les del periclini d'aquella planta.) 



Medicàgo lappàcea 



85 



