PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. G. 176. -Medicàgo. 



Anual, tronc de 3-8 dm., ajagut, angiilós, glabrescent, molt ramificat; 

 folíols amplament trasovats, denticulats a la meitat superior; estipules 

 ovato-lanceolades, llargament laciniades; flors grogues, petites; pcdimcles 

 2-4-flors, no aristats, ordinàriament més llargs que les fulles; pedicels més 

 curts que el tub del calze, dents lanceolato-acuminades, una veg. més llar- 

 gues que el tub; llegum gran (7-10 mm. diàm.), discoidal o suhcilíndrica, de 

 bases vcnoso-reticulades i marge acanalat, glahra, de 2-7 espires, apretadcs a 

 la maturitat, amb nombroses espines, dretes, robustes, ganxudcs; llavors 

 oblongues. 



P pentacycla G. G. — Llegum de 4-7 espires, llevors oblongo-subreni- 

 formes. 



Geografia. -Terres de conreu i llocs herbosos: Comuna al litoral, Vallès i Bages, domi- 

 nant la ^pentacycla G. G.=Girona, S. Feliu de Guíxols (Bub.); Vich (.Masf.); Mayà, Beuda 

 ( Vay.). — Abr.-Juny. 



N. B. No són consignades la M. sphaerocarpa Berí., var. de la M. Miirex Willd., apud 

 Rouy, citada per Bub. a S. Pol i a Girona, i a Barcelona per Funk, perquè els autors fran- 

 cesos solament la refereixen als Alps marítims i al Var, i és probable que s'hagi confós amb 

 la M. tiirbinata Willd. Tampoc s'esmenta la M. coronala Desr,, que posseim de Sagunto, 

 citada a Narbona per Bub., per no constar cap cita catalana; ni la A/. Pourretii Nouleí, de 

 S. Antoni de Calamús, per ser, sec. Rouy et Coste, espècie esclusivament francesa. 



86 



