FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



Trigonella gladiata 



G. 177. -Trigonella. 



668— T. gladiata Stev — T. prostra- 

 ta DC. 



(de gladius, glavi o espasa: fer la seva llegum 

 suhfalciforme; prostratus, ajagut: per la posició 

 dels troncs.) 



Planta de 5-25 cm., tronc ajagut o ascen- 

 dent, ramificat, piloso-pubescent; fulles pecio- 

 lades, folíols truncato-cuneïformes, denticulats 

 a l'àpex; estipules lanceolato-acuminades, en- 

 teres; flors petites (8-10 mm.), blanques, solitàries 

 o geminades, sentades; calze molt pelut, de 

 dents lanceolades, barbudes, més curtes que cl 

 tub; estàndard tacat de violeta, més llarg que les ales; llegum suhfalciforme, 

 de 2-5 cm., peluda, bec de 1-2 cm., cares amb nervis longitudinals anas- 

 tomosats, 5-7 llevors ovoides, tuberculoses . 



Geografia. — Llocs secs i pedregoses: vinyes i ermots de la part occidental de Terrassa, 

 Olesa i Monistrol de Montserrat; Cornudella i al Montsant. =Vallvidrera, S. Jeroni i turons 

 pròxims a Barcelona (Csta.); Prats de Rei (Puigg. i); Cadaqués (Trem.); Medes(Vay.).—Abr. 

 Maig, 



669. — T. polycérata L. 



(de TüoXóç, molt, i xépaç, Ttsjüatoç, corn, banya, per 

 les llegums fasciculades i dretes, simulant un 

 pilot de punxes.) 



Planta de 2-6 cm., tronc ajagut, ascendent 

 o dret, pubescent, simple o ramificat; fulles 

 peciolades, amb folíols petits, trasovats, trun- 

 cato - denticulats, semisagitades, acuminades, 

 dentato-laciniades a la base; flors grogues, 

 petites (5-7 mm.), subsèssils, en capítols de 

 .™?°."!"^.'',°^.^*''^^'** 2-6 flors; calze glabrescent, dents iguals, lan- 



ceolato-alenades, quasi iguals al tub; estàndard 

 més llarg que les ales; llegums fasciculades, rectes arquejades, de 3-4 cm., amb 

 nervis oblics, pubescents, mucronades, 7-15 llevors cilindroides, lleugerament 

 tuberculoses. 



S pinnatifida Wk. — Tronc ajagut o ascendent, folíols el•líptics o bé 

 oblongs + pinnatífids. 



