PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 176. -Trigonella. 



Geografia. — Llocs secs i pedregoses: Tortosa, vores dels camins de BitemsfSen.! in Hb, 

 Cad.); Puigcerdà, Seu d'Urgell (Bub.); des de Llor fins a Bourg Madame (Bth., Massot, 

 Gaut,), sobre tot als voltants de Sallagosa (Rouy.). 



La ò pinnaiifida Wk. — T. pinnatífida Cav., a Castelseràs del baix Aragó (Losc! in Hb. 

 Cad.) i probable als confins de la prov, de Tarragona. — Abr.-Jul. 



Trigonella monspeliaca 



670. — T. monspeliaca L. 



(Móns Peliensis, vel M. Pessulanus, Montpellier, 

 per la primera pàtria on fou trobada.) 



Planta de 5-30 cm., tronc ajagut o ascen- 

 dent, ramificat, pubescent; fulles peciolades, 

 folíols trasovato-cuneïformes, el mitjà llarga- 

 ment peciolulat, els laterals subsèssils, denticu- 

 lats a la meitat superior; estipules semisagitades, 

 acuminades, dentato-laciniades a la base, ner- 

 viides; flors grogues, molt petites (4-5 mm.), 

 sentades, en capítols de 5-12 flors; calze 

 pilós, dents iguals, linear-alenades, més llargues 

 que el tub; estàndard més llarg que les ales, llegums esteses en forma d'estrella, 

 arquejades, de i cm. més llargues, amb nervis oblics, pubescents, mucro- 

 nades, 5-7 llevors cilindroides, fortament tuherculoses. 



Geografia. — Llocs estèrils, secs i pedregoses: Abundant al litoral i al Vallès; Penedès 

 cap a Copons; a Bages; Figueres. = Cadaquès, Medes, Pals, Palafrugell, Girona fins a Dos- 

 quers (Vay.); S. Julià del Llor (Cod.); Vich. r. (Masf.); Puigreig, Marlés, Casserres, Serra- 

 teix i Cardona (Puj. C). — Abr.-Juny. 



N. B. No consignem la T. Besseriana Ser. — Melilotus procumbens Besser., nova per a 

 l'Europa occidental, que pel Juny de 1907 trobàrem als voltants de Terrassa, per conside- 

 rar-la importada i accidental fVidit Pau). 



90 



