PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 178. -Melilotus. 



llegum ovoido-acuminada, de cares reticulades, pubescent, negrosa a la 

 maturitat, 1-2-sperma; Uevors ovoides, escotades, puntejades. 



Geografia. — Vores de les corrents i terres frescals: a can Tunis; al Bergadà, a l'Adou del 

 Bastareny; Vall de Ribes. =Pla de Barcelona (Salv.!); Vich (Masf.); Conca de Tremp (Csla.)í 

 S. Hipòlit de Voltregà, a les vores del Ter (Sen.l); la Garrotxa, Olot, Ripoll (Vay.).— Juny- 

 Setembre. 



675.— M. messanensis All. 



(de Messana, Messina, que és el primer lloc on 

 jou trobada.) 



Anual, tioiíQ. de 1-4 dm., ajagut o ascendent, 

 angulós, estriat, glabre; fulles peciolades, folíols 

 trasovato-cuneïformes, truncats o escotats, 

 enters a la base, serrulato-denticulats als dos 

 terços superiors; estipules ovato-acuminades, 

 dentades a la base; flors grogues, petites, en 

 raïms clars, més curts que les fulles; peduncles 

 aristats, pedicels iguals al tub del calze, ador- 

 nat amb 10 nervis i romput per la creixença 

 del fruit; dents del calze triangulars, desiguals; estàndard igual a les ales, 

 poc més llarg que la carena; llegum grossa (7-9 mm.), trasovoidc, apiculada, 

 sentada, penjant, acanalada a la vora superior, d'un verd groguenc a la matu- 

 ritat, amb les cares cobertes de costelles molt acostades formant arcs concèn- 

 trics, un poc anasiomosato-reticulats; 1-2 llevors ovoido-comprimides , escotades. 



Geografia. — Camps del pla del Llobregat (Sen.!) Maig de 1914. 



Melilotus messanensis 



Melilotus sulcata 



676. — M. sulcata Desf. 



(de sulcus, solc; pels que deixen entre sí les 

 costelles en arcs concèntrics de les cares de la 

 llegum.) 



Anual, tronc de 2-4 dm., dret, angulós, 

 ramificat, pubescent a l'àpex; fulles peciolades, 

 folíols oblongo-cuneïformes o sublinears, glau- 

 cescents pel revers, denticulato-espinulosos; 

 estipules semisagitades, llargament acumina- 

 des, dentato-laciniades a la base; flors grogues, 

 petites, en raïms quasi de la llargària de la 



94 



