FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G 1 78. -Melilot us. 



fulla, densos, erectes; peduncles aristats, pedicels més curts que el tub 

 del calze, de 10 nervis i no romput pel fruit; dents alenades, iguals, més 

 curtes que el tub; estàndard més aut que la carena, però molt més 

 llarg que les ales; llegum el•lipsoide, obtusa, penjant, glabra, cares amb 

 moltes costelles acostades, concèntriques, 1-2-spermes; Uevors ovoides, esco- 

 tades, tuberculoses. 



Geografia. — Ttnes arenoses, àrides: Litoral de Barcelona, al Prat del Llobregat, vol- 

 tants de Terrassa, r.; Montserrat. = Lladó, Cistella, Terrades; Castelló, Tabertet (Vay.). — 

 Juny-Maig. 



677. — M. élegans Salzm. 



(elegant: fer l'aspecte que donen a la planta els 

 seus raïms florits.) 



Anual, tronc de 2-5 dm., dret, glabre, an- 

 gules, íistulós; fulles peciolades, folíols trasova- 

 to-cuneïformes, denticulats a l'àpex; estipules 

 lanceolato-alenades, enteres; flors grogues, en 

 raïms llargs, clars, ordinàriament mútics; pe- 

 dicels més llargs que el tub del calze de 

 5 nervis i no romput pel fruit; pètals tots 

 iguals; llegum trasovoide, apiculada, penjant, 

 glabra, cares amb costelles transversals, ar- 

 quejades i separades, 1-2-sperma; lltvors globuloses, escotades, tuberculoses. 



Geografia. — Terres arenoses: Prop de l'estació d'Olesa; a la Puda, vora del Llobregat; 

 Montserrat. =Tibidabo, al peu del Manicomi (Sen.). - Maig-Juny. 



678. - M. arvensis Wallr. - M. offici- 

 nalis Lamk. 



f'arvensis, per créixer entre els camps, la seva 

 habitual estació; ofïicinalis, per haver-se em- 

 pleat en la medicina.) 



Sinonimia. — Melilot, almegó, trèbol d'olor; 

 cast. meliloto, corona de rey, trébol oloroso 

 o real. 



Bienal, tronc de 3-8 dm., dret o ascendent, 

 estriat, glabrescent, molt ramificat; fulles Uar- 



95 



