FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



lacinies calicinals desiguals, les inferiors linears, pestanyoses, 2 vcg. més 

 llargues que el tub glabre; estàndard estriat, còncau, encorbat des de la 

 base; estil igual a la meitat de la llegum estipitada, llevor ovoide. 



Geograjia. — Pastures rocoses frescals de les altes muntanyes: Torrents de Núria. = 

 Montseny (Salv.!); llacs de Carençà, Molló (Vay.); cadena principal de Valmanya a la vall 

 de Lló; vall de Carol fins als confins d'Andorra (Gaut.); vall d'Eine; Luchon (Bub.); Ports 

 de la Picada i de Benasque; Castanesa (Compn.!,-,Zelt.); Viella (Lien.!); Pla de Beret, Tre- 

 dòs, Ruda (C. et S.).— Jui.-Ag. 



680. — T. spadiceum L. 



(llatí spadíceus *'', color de castanya; pel color 

 negrós que a la fi tenen les flors.) 



Anual, arrel prima, tronc dret, prim, ordi- 

 nàriament simple, que no produeix feixets de 

 fulles a la base, glabre; fulles llargament pecio- 

 lades, les superiors oposades; folíols ohlongs, 

 denticulats als dos terços superiors; estipules 

 lanceolato-agudes; flors grogues, a la fi d'un hru 

 negrós i reflexes; capítols més petits, oblongo- 

 cilíndrics, curtament pedicelats; pedicels molt 

 més curts que el tub del calze, lacinies calicinals 

 desiguals, les inferiors linears, pestanyoses, més 

 llargues que el tub glabre; estàndard estriat, 

 còncau, encorbat des de la base; estil igual a 

 la quarta part de la llegum estipitada, llevor 

 ovoide. 



Geografia. — ?ra.\s humits de les muntanyes: Mo- 

 lló (Vay.); la Molina, la Cerdanya (Gaut.); Montlluís 

 (Bub.).-Jul.-Ag. 



681. — T. aureum Poll. 



(llatí aureus, d'or; pel color groc daurat que al 

 principi tenen les flors.) 



Anual o hienal, tronc de 2-4 dm., dret, pubescent, ramificat, fistulós; 

 fulles breument peciolades, les superiors alternes; folíols oblongo-rombals, 

 subsessils, truncato-escotats, finament denticulats als dos terços superiors; 

 estipules lanceolato-acuminades, no dilatades a la base, més llargues que el 



Trifolium spadiceum 



(1) De spddix, spàdias, la inflorescència de U palmera, aplicat després al color del fruit o dàtil. 



103 



