PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



pecíol; flors d'un groc daurat, a la fi d'un bru clar i reflexes, en capítols 

 ovoides, grossets, miiltiflors, espessos; peduncles forts, drets, més llargs que les 

 fulles; lacinies del calze molt desiguals, les inferiors alenades, més llargues 

 que el tub; estàndard estriat, pla, escotat, un poc encorbat a l'àpex; ales di- 

 vergents, estil igual a la llegum, llevor globulosa. 



Geografia. — Boscos i llocs herbosos de les muntanyes: Montseny, St. Hilari, Monisoli; 

 alt Bergadà, de Greixa a Puigllançada; de Ribes a Núria. = Olot, Puigsacalm, Camprodon, 

 Molló, la Molina (Vay.!); Port de la Picada, cap a Artiga de Lin (Zett.); Vall d'Aràn (Llen.i); 

 Vall del Noguera Pallaresa (Timb.).—Juny-Ag. 



Trifolium patens 



682— T. patens Schreb — T. Pari- 

 siense DC. 



(patens, obert; fent referència a les ales diver- 

 gents de la corol•la, que posen més de manifest 

 la flor; Parisiensis, de París, per trobar-se als 

 encontorns d'aquesta ciutat.) 



Anual, tronc de 2-5 dm., dret o ascendent, 

 prim, flexuós, poc ramificat, piloso-pubescent; 

 fulles breument peciolades, les superiors alter- 

 nes; folíols oblongo-cuneïformes, truncato-esco- 

 tats, denticulats, subsessils; estipules ovato- 

 agudcs, dilatades a la base, més curtes que el 

 pecíol; flors ú.'un groc fosc, a la fi reflexes; capítols hemisfèrics, a la fi 

 subglobulosos, clarets; peduncles sub fili fornies, ascendents, molt més llargs 

 que les fulles; lacinies calicinals molt desiguals, les inferiors alenades, més 

 llargues que el tub; estàndard estriat, pla, un poc encorbat a Vàpex; ales 



divergents, estil poc més curt que la llegum, 

 llevor oblonga. 



Geografia. — Prats humits: prop d'Agullana, prov. 

 de Girona (Sen.!, R. Bolós! sub T. agrarium L.J: prats 

 de la Tour du Mir; Fabert, frontera francesa; la Bajol, 

 Agullana, Lladó (Vay.); Artiga de Lin (Zett.); Capvern, 

 Luchon (Bub.); Les (C. et S.).- Juny-Jul. 



683.— T. campestre Schreb.— T. agra- 

 rium L., a majus Koch. 



(de campus, el camp; per la seva estació, com 

 agrarium, que ve de ager, agrí.) 



Trifolium campestre 



104 



