FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i/p.-Triíolium, 



Anual, tronc de 5-30 cm., clret o ascendent, ramificat des de la base, 

 pubescent; fulles breument peciolades, les superiors alternes; folíols petits, 

 el terminal bastant peciolulat, trasovato-cuneïformes, truncato-escotats, den- 

 ticulats; estipules ovato-lanceolades, agudes, pestanyoses, dilatades a la base, 

 més curtes que el pecíol; flors d'un groc bonic, a la fi d'un bru clar, refle- 

 xes; capítols ovoides, espessos, de 20-40 flors; peduncles fortets, drets, més 

 llargs que les fulles; lacinies calicinals desiguals, les inferiors alenades, més 

 llargues que el tub; estàndard fortament estriat, pla, encorbat a l'àpex; ales 

 divergents, estil 4 veg. més curt que la llegum, llevor ovoide. 



a genuinum Rouy. — Flors d'un groc viu, pedimcles iguals a la fulla o 

 més llargs. 



P Schreberi Rouy. — Flors d'un groc pàl•lid, peduncles i veg. més llargs 

 que la fulla, troncs ajaguts. 



7 nanum Seringe. — Planta de 2-5 cm., capítols petits, flors d'un groc 

 viu, peduncles més llargs que la fulla. 



Geografia. — Camps, vores de camins i llocs herbosos: al Vallès, Montseny, Penedès, la 

 Segarra, Bages; Ribes et alibi, predominant la ,8 Schreberi Rouy . — T. procumbens Schreb. — 

 La Y nanum Seringe, abondant a Sta. Fe de Montseny, Vall d'Aràn, Salardú (C. et S.). — 

 Maig-Juny. 



684. — T. minus Relh.— T. filiforme 

 DC. — T. procumbens L. 



(neutre de minor, més petit; per ésser relativa- 

 ment petita; filiformis, per la primor dels seus 

 peduncles, com fils; procumbens, pel tronc aja- 

 gut.) 



Anual, tronc de 5-25 cm., ajagut o ascen- 

 dent, prim, simple o ramificat, pubescent; fulles 

 breument peciolades, petites, les superiors al- 

 ternes; folíols trasovato-cuneïformes, escotats, 

 denticulats, el terminal peciolulat; estipules 

 ovato-agudes, dilatades a la base, quasi iguals 

 al pecíol; flors d'un groc bonic, després bru clar, reflexes; capítols petits, 

 globulosos, clars, de 2-15 flors; peduncles fdiformes, drets, més llargs que les 

 fulles; lacinies calicinals desiguals, les inferiors alenades, un poc més llargues 

 que el tub; estàndard llis o poc estriat, carenat, apenes més llarg que les 

 ales no divergents; estil 6 veg. més curt que la llegum, llevor ovoide. 



Geografia. — Prats i llocs herbosos: Comuna a Vidreres, Gualba, remontant-se pel Mont- 

 seny fins a la font de Briansó; St. Hilari i Monisolí; prats de Castelló d'Empuries.=Massa- 

 net de Cabrenys (Vay.); la Cerdanya, al pont de Bourgmadame (Bub.); Vall d'Aràn, Les 

 (Llen.).— Abr.-Oct. 



Trifoiium minus 



los 



