PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses, 



G. i79.-Triíolium. 



Geografia. — Paratges herbosos i humils: Prats de Montcada immediats a la via de 

 França; comuna als prats de Sils; Terrassa, r. r. = Faldade Montjuich (Colm.); Castelló, Ro- 

 ses, Cadaqués, Llansà (Vay.); Fortià, Massanet de la Selva; Cabanes (Sen.)- 



La [i minusBoiss. Tr. ClusiiG. G. — Al S. del Montjuich, r. (Csta ); Castelló, Roses, Vi- 

 larnadal (Vay.); Colliure r. r. (Oliv. ex Gaut.)-— Maig-Juny. 



689— T. spumosum L. 



(llaií spuma, l'escuma; pel seu calze fructífer 

 vesiculós i blanquinós ''^) 



Anual, tronc de 1-3 dm., ajagut o ascen- 

 dent, ramificat, estriat, glabre; fulles inferiors 

 llargament peciolades, les superiors oposades; 

 foli ois ovato-cuneiformes, un poc coriacis, fre- 

 qüentment maculats, denticulats, amb ner- 

 ^'is ben marcats; estipules albo-membranoses, 

 ovato-alenades; flors vermelloses, capítols bas- 

 tant grossos, globuloso-ovoides, terminals, pe- 

 dunculats, amb un involucre polífil; calze 

 fructífer vesiculós, ovoide, profundament fès a la base de les 2 lacinies supe- 

 riors; lacinies quasi iguals, setacies, recorbades, 2 veg. més curtes que el tub; 

 corol•la escariosa, un poc més llarga que el calze; llim de l'estàndard agut, 

 I veg. més curt que l'ungla; llegum exserta, sentada, bequeruda, 3-4-sperma; 

 llevors ovoides, finament tuberculoses. 



Trifolium spumosum 



Trifolium vesiculosum 



Geografia. — Llocs secs i àrids: vores del Tordera; 

 (Colm,); Pir. Or. (Lap., Coste); Colliure r. r. (Gaut.) 

 turons de la Provença (G. G.). — Maig-Juny. 



690.— T. vesiculosum Savi. 



(del llatí vesícula, bufeta; pel calze fructífer 

 vesiculós.) 



Anual, tronc de 2-7 dm., dret o ascendent, 

 assolcat, ramificat; fulles inferiors +; llargament 

 peciolades, les superiors oposades; folíols de les 

 inferiors trasovats, els de les superiors lanceo- 

 lato-mucronats , subcoriacis, fortament nerviats, 

 freqüentment maculats de blanc, denticulato-cuspidats; estipules àlbido- 



(i) Sembla que seria més propi spumeus, del color de l'escuma. 



108 



