FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



membranoses, lanceolato-acuminades; flors àlhido-purpurines , capítols grans, 

 subglobiüosos, a la fi el•lipsoides, pedunculats, terminals, amb ua involucre 

 polífil; calze fructífer vesiculós, turbinat, no fès a la base de les 2 lacinies 

 inferiors; lacinies quasi iguals, setacies, la inferior igual al tub; corol•la 

 cscariosa, 1-2 veg. més llarga que el calze; llim de l'estàndard agut, 

 I veg. més llarg que l'ungla; llegum exserta, sentada, bequeruda, 2-3-sperma; 

 llcvors globuloses, finament tuberculoses. 



Geografia. — Pastures i llocs herbosos: Cap al cementiri de Barcelona (Colm.); Pir. Or.; 

 Paulilles, prop de Banyuls (Lap.); Colliure (Gibelli et Belli, ex Rouy); Port-Vendres (Aimé 

 Massot).— Maig-Juny. 



N. B. Considerem com a bastant dubtosa l'exisiencia d'aquestes dugués espècies a Ca- 

 taiunva. 



691. —T. alpinum L. 



(Alpes; per la seva estació a les altes mun- 

 tanyes.) 



Sinonimia. — Regalecia; cast. cresta del 

 fènix, regaliz de los Pirineos, de los Alpes 

 demonte. 



Vivaç, rizoma groixut, llenyós, cundidor, 

 dolç, ramificat, que produeix fulles fasciculades 

 i peduncles; fulles llargament peciolades, folíols 

 lanceolato-linears, finament denticulats i for- 

 tament nerviats; estipules llargament soldades 

 al pecíol, lanceolato-acuminades; flors purpurines, grans, a la fi reflexes; 

 capítols elars, pauciflors, formats per 2 verticils sempre separats, ornat 

 cada un d'ells à.'un involuere curt, festonat, escariós; peduncles axil•lars, 

 aparentment escapiformes; calze acampanat, subgibós a la base, glabre, 

 de 10 nervis; lacinies laneeolato-alenades , un poc desiguals, 2 veg. més 

 llargues que el tub; corol•la a la fi escariosa, el doble llarga que el calze; 

 llegum estipitada, bequeruda, oblonga, contreta al mig, 2-sperma; llevors 

 lenticulars, escotades. 



Geografia. — Pastures de les altes muntanyes: altures de Núria, Puigllançada i altres del 

 Cadí. = De Costabona a la Cerdanya (Vay.); Cambredases (Bub.); serra de Benui i Bassivé, 

 després de Castanesa; Port de Benasc i Maladetta (Zett., Csta.); Vall d'Aràn (Llen.!); port de 

 la Bonaigua (Timb.); Pla de Beret, Tredòs (C. et S.).— Jul.-Ag. 



109 



