FLORA DE CATALUNYA 



Trifoliutn suffoc&tum 



Lleguminoses. G. i/g.-Trifolium. 



701. —T. suffocàtum L. 



(de suffocare, aufcgar acugtüar, pels seus 

 petits capítols estretament aglomerats a la basc 

 dels troncs i migtapats per Ics estipules foliars.) 



Anual, cespitosa, subacaule, glabrescent; 



fulles llargament peciolades, totes alternes; 



folíols petits, trasovato-cuneïformes, truncats 



o escotats, bastant nerviats, enters a la base, 



serrulats a la part superior; estipules àlbido- 



membranoses, ovato-acuminades; flors blanques, 



molt petites (4 mm.); capítols ovoides, petits, 



pauciflors, aglomerats a la base dels troncs; 



lacinies calicinals lanceolato-acuminades, 3-nerves, iguals al tub, a la fi 



recorbades; estàndard trasovat, apiculat, més curt que el calze; llegum 



ovoide, obliquament mucronada, 1-2-sperma; llevors subreniformes. 



Geografia , — Prats secs i àrids: Terrassa, r.; Monicada; no escassa als sorrals de can Tu- 

 nis. = Comuna cap a Aramprunyà (Sen.!); Cadaqués, la Selva, S. Feliu de Guíxols (Vay.); 

 Ceret, Perthús (Bub.). — Maig-Juny. 



702.— T. montànum L. 



(de móns, montis, la muntanya] per la seva 

 estació.) 



Vivaç, rizoma gruixut, tronc de 1-4 dm., 

 dret o ascendent, simple, pubescent, blanqui- 

 nós, estriat; fulles totes alternes, les radicals 

 llargament peciolades; folíols ovato-el•líptics, 

 fortament nerviats, serrulato-cuspidats per 

 tot el marge; estipules lanceolato-alenades; 

 flors blanques, a la fi reflexes; capítols ovoi- 

 des, espessos; peduncles llargs, rígids, pubes- 

 cents, axil•lars, terminals; calze pubescent, 

 amb 10 nervis; lacinies poc desiguals, lanceolato-acuminades, dretes, l'infè- 

 rior igual al tub; estàndard obtús o escotat, el doble llarg que cl calze; 

 llegum ovoide, pubescent, i-sperma; llevor subreniforme, llisa. 



Geo^ra/ía. — Pastures seques de les muntanyes: Ribes, Queralbs; al Bergadà, = Vich 

 (Masf.l); Ripoll (Salv.!); Tragurà, Puigsacalm, CoUfret (Vay.!); Collsacabra (Csta.); la Cerda- 

 nya, Valls d'Eine i de Lló(Gaut.); Corbera, pr. de l'Estany, Marlés, Espunyola(Puj.C.);comú 

 a la Vall d'Aràn (Llen.); Salardú (C. et S.); vall de Juela, Bonaigua (Timb.).— Maig-Agost. 



Trifolium montànum 



115 



