PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



Geografia. — Terres àrides i silicio-graniíiques: St. Llorenç del Munt, r.; Gualba, Mont- 

 seny, des del Gorg negre a S. Marçal; abundant a St. Hilari, Montsoli i Guilleríes; Queralbs, 

 cap a la font de la Ruïra.=Castanyadell (Masf.); Camprodon i comarca d'Olot, Cadaqués, 

 la Selva, la Garrotxa. Sta. Coloma de Farnés, Ribes (Vay.); Vall de Bohi, cap als Pir. cen- 

 trals (Gonz.l); Viella (Llen.!). 



La ,3 elongàtum Lojac. — T. tenuijloriim Ten., a les Guilleríes i St. Hilari, = La Sellera, 

 Osor, r. (Cod.!).— Maig-Jul. 



N. B. A judicar per les formes intermitges observades a St. Hilari i a les Guilleríes ens 

 sembla una varietat poc consistent. 



Trifolium Boccónei 



710. — T. Boccónei Savi. — T. coUí- 

 num Balb. 



(Dedicat a Paolo Bocconc, A. de Icones et 

 descriptiones rariorum plantarum Siciliae, Me- 

 litae, Galliae et Italiae, 1674; collinus, de 

 collis, costeta turonet, per l'estació de la 

 planta.) 



Anual, tronc de 1-2 dm., dret o ascendent, 

 ramificat, piloso-pubescent; fulles superiors 

 curtament peciolades, folíols trasovats o tra- 

 sovato-cuneïformes, denticulats a l'àpex, amb 

 els nervis laterals drets; estipules lanceolato- 

 alenades, pestanyoses; flors rosades, petites, que es desprenen difícilment a la 

 maturitat, en capítols oblongs, sentats, solitaris o els terminals geminats i 

 desiguals; calze cilíndric, de 10 nervis, pelut, obert a la gorja; lacinies lan- 

 ceolato-alenades, desiguals, negroses, connivents després de l'antesi, l'infe- 

 rior quasi igual al tub; corol•la igual al calze, estàndard oblong, arrodonit 

 o tnmcat; llegum i llevor ovoides, aquesta llisa, groguenca. 



Trifolium ligústicum 



Geografia. — Terres silícies, àrides: Terrassa, vora 

 esquerra del torrent de can Carbonell, r. = La Sellera, 

 r. r. (Cod.!); St. Climent (Sen.!); boscos de Campmany, 

 la Junquera (Vay.); Cadaqués (Trem.); S. Pol, S. Feliu 

 de Guíxols (Bub.); Montsant (Puj. J.). — Març-Juny. 



711. — T. ligústicum Balb. — T. gemel- 

 lum Savi. 



(Ligústicus, de la Liguria, regió de l'Italia, 

 per la seva habitació; gemellus, bessó, pels seus 

 capítols amb freqüència geminats.) 



Anual, tronc de 1-4 dm., prim, dret o difús, 



120 



