PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i79.-Trifolium. 



Sinonímia. — Fenc bord; cast. pie de liebre mayor de hojàs eslrc- 

 chas. 



Anual, tronc de 1-4 dm., dret, rígid, robust, cobert de pèls aplicats, es- 

 triat, ramificat; fulles curtament peciolades, les superiors subsèssils, alter- 

 nes; folíols linears o lanceolato-linears, aguts, enters; estipules llargament 

 soldades al pecíol, linear-alenades, pestanyoses; flors rosades, petitetes; capí- 

 tols grans, oblongo-cilíndrics, solitaris, terminals, pedunculats; tub del calze 

 fructífer cònic, piloso-sedós; gorja callosa, lacinies linear-alenades, rígides, 

 plumoses, a la fi obertes, poc desiguals, l'inferior més llarga que el tub; es- 

 tàndard lanceolat, agut, poc més llarg que el calze; Uegum ovoide, apicu- 

 lada, bivalva; llevor globulosa, llisa. 



Geografia. — Llocs àrids, terres incultes, vores de camins: comuna des del litoral fins a 

 Ribes, Queralbs, Olot i Guilleries.— Maig-Juny. 



714. — T. Lagópus Pourr. 



(grec XaYwç, llebre, i no-jç, peu, pel tomcnt tou 

 del calze fructífer i quasi de toia la planta.) 



Sinonímia. — Peu de llebre, peu de rata; 

 cast. pie de liebre. 



Anual, d'un verd cendrós, tronc de 5-20 cm., 

 dret, rni poc flexuós, gruixudet, ramificat, 

 piloso-llanut; fulles peciolades, folíols traso- 

 vato-cuneïformes, els de les inferiors escotats, 

 amb els nervis laterals rectes; estipules grans, 

 especialment les de les fulles superiors, ovato- 

 acuminades; flors alborosades, petites; capítols oblongo-cònics, grandets, 

 solitaris o geminats, i aleshores l'un axiliar, llargament pedunculat, i 

 l'altre terminal, subsèssil; calze pelut, de tub ovoide i el fructífer subglobulós, 

 amb 10 nervis i la gorja tancada per 2 callositats; lacinies molt desiguals, 

 alenades, rígides, llargament plumoses, l'inferior quasi el doble llarga que 

 el tub; corol•la apenes més llarga que el calze, estàndard linear-oblong, 

 agut; llegum i llevor ovoides, aquesta xagrinada. 



Trifolium Lagópus 



Geografia. — Llocs àrids graníiico-pizarrosos: S. Marçal del Montseny, St. Hilari i Mont- 

 solí. = Espluga de Francolí (Llen.!); Vich, r. (Masf.!); entre Seba i Viladrau (Puigg. ex Hb. 

 Csta.); les Guilleries, Campmany, la Junquera, Massanet de Cabrenys i de la Selva, Seu 

 d'Urgell, Requesens (Bub.); la Bajol (Bolós). — Maig-Juny, 



122 



