PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 183.-I.otus. 



Rizoma estolonífer, tronc fistiilós, pedimcles 6-12 flors, lacinies calici- 

 nals esteses o reflexes abans de la floració . 732. L. uliginósus. 



Rizoma no estolonífer, tronc macís, pedimcles i-6-flors, lacinies calici- 

 nals conni vents abans de la floració 6. 



fAles trasovades, fortament encorbades a la vora inferior; carena en- 



) corbada en angle quasi recte, peduncles 3-6-flors, folíols trasovato- 

 cimeïformes o bé oblongs, estipules ovades o lanceolades, més llar- 

 \ gues que'l pecíol 733. L. corniculatus. 



JAles oblongues, quasi rectes a la vora inferior; carena encorbada en 



I angle obtús, peduncles 1-4 flors, folíols linears lanceolato-linears, 



almenys els superiors 7. 



/'Lacinies del calze triangular-alenades, més curtes que'l tub; peduncles 

 I 5-6 veg. més llargs que les fulles, troncs difusos, ascendents; folíols 



J tots linears 734. L. tenuis. 



Lacinies del calze linears, agudes, més llargues que'l tub; peduncles 

 3-5 veg. més llargs que les fulles, troncs flexuosos, ajaguts; folíols 

 de les fulles superiors lanceolats, aguts . 735. L. decúmbens. 



728. —L. angustíssimus L. 



(superlatiu de angustus; per les seves llegums 

 molt primes.) 



Anual, arrel cònica, tronc de 1-3 dm., prim, 

 ramificat, difús o ascendent, piloso-híspid, ra- 

 rament glabre; folíols de les fulles inferiors 

 trasovats, els de les superiors oblongo-lanceolats , 

 aguts; estipules ovades o lanceolades, un poc 

 inequilàteres, més llargues que'l pecíol; flors 

 petites, qtie no's tornen verdes per la dessecació; 

 peduncles capil•lars 1-2-flors, amb 3 folíols a 

 l'àpex, tnés llargs que les fulles; calze acampa- 

 nat, pelut; lacinies lanceolato-acuminades, pestanyoses, més llargues que'l 

 tub; estàndard orbicular, més llarg que'l calze, igual a la carena encor- 

 bada en angle recte; ales dilatades a l'àpex, llegum dreta, molt prima, de 

 2-3 cm., de vàlves que's caragolen en hèlix després de la dehiscencia, de 

 15-25 llevors, molt petites, globuloses. 



Lotus angustíssimus 



Geografia. — Prais i llocs arenoso-àrids: Palautordera (Trem.); Blanes (Puj. J.j; 

 S. Climent (Sen.!); Prades (Lap.); Vernet (Gaut.); Banyuls (Bub.); Les, r. r. (C. et S.).— 

 Abr.-Jul. 



134 



