FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 184. — ASTR ÀGALUS L. 



(Del grec ifftpàyaXoí;, nom d'una Ueguminosa en Dioscòrides; nom del òs del tars, 

 per la forma de la llegum en algunes espècies, com A. hamosus.) 



Flors purpurines, blavenques, grogues o blanquinoses, en capítols o 

 raïms espiciformes, rarament solitàries, axil•lars, pedunculats o subsèssils; 

 calze acampanat o tubulós, 5-fid o 5-dentat, de divisions quasi iguals; es- 

 tàndard ovat o bé oblong, més llarg que les ales; carena mútica, estams 

 diadclfes, llegum freqüentment subtrígona, dividida longitudinalmeiat en 

 2 cel•les completes o incompletes per la introflexió de la sutura inferior, es- 

 tema dorsal: plantes herbàcies o subllenyoses a la base, de fulles quasi 

 sempre imparipinades, de folíols enters i estipules no foliàcies. 



(Plantes anuals, d'arrel prima 2. 



I Plantes perennes, de rizoma gruixut llenyós 9. 



(Flors blanques o purpurines 3. 



(Flors blanquinoses o groguenques 6. 



í Flors subsèssils, blavenques 4. 



(Flors llargament pedunculades , purpurines 5. 



, Flors solitàries, rarament geminades; llegum pubescent, alenada, en- 



1 corbada en forma d'ham 736. A. scorpioídes. 



j Flors 4-10, en capítols trasovats, densos; llegum peluda, cilíndrico-tri- 

 l gona, dreta, acuminada 737. A. sesameus. 



, Flors purpurines, llegums dretes, imbricades, semiovoides, cobertes 

 I d'escames setígeres; folíols el•líptico-oblongs, truncats o escotats; 



/ estipules ovato-acuminades 738. A. pentaglottis. 



^ \ Flors purpurio-blavenques, llegums 3-5, esteses en estrella, cilíndrico- 

 trígones, piloso-llises; folíols oblongs, obtusos; estipules triangulars, 



739. A. Stella. 



139 



