FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses, 



G. i84.-Astràgalus. 



10-15 en capítols ovoides, espessos, involucrats per bràcties lanceolato-li- 

 nears, pestanyoses, llargament pedunculats; peduncles fructífers més llargs 

 que les fulles, calze acampanat, de lacinies lanceolato-linears , pestanyoses, 

 iguals al tub; estàndard escotat, llegums exsertes, ovoido-compnmides , imbri- 

 cades, cobertes d'escames setígeres, amb la sutura externa \Tntruda, profun- 

 dament acanalada; llevors grosses, reniformes, reticulato-alveolades . 



Geografia, — Llocs àrids i pedregosos; cordillera litoral, al peu del Tibidabo; Terrassa, 

 ermots i vinyes de la pari occidental, r.=Ap. de Barcelona (Salv.!); cap a Sarrià i turons 

 pròxims; arenys dels rius Llobregat i Besòs, cap a S. Boi; alguna veg. en diferents llocs 

 del Vallès (Csta.).— Abr.-Juny. 



739— A. Stella Gou. 



(llatí stella, l'estel estrella; per les llegums 

 esteses i radiants.) 



Anual, troncs de 5-25 cm., ajaguts o ascen- 

 dents, simples o ramificats, estriats, piloso- 

 setosos com tota la planta; fulles de 7-10 pa- 

 rells de folíols el•líptico-oblongs, obtusos; esti- 

 pules triangulars, acuminades; flors d'un porpra 

 blavenc, 10-15 ^^ capítols globulosos, espessos, 

 llargament pedunculats; peduncles fructífers 

 més llargs que Ics fulles, calze acampanat, de 

 lacinies alenades, pestanyoses, iguals al tub; 

 estàndard escotat; llegums cilindrico-trígones , esteses en estrella, piloso-llises, 

 terminades en bec ganxut, amb la sutura externa acanalada; llevors angu- 

 loses, quasi quadrades, reticulato-alveolades, lluents. 



Astràgalus Stella 



Astràgalus epiglottis 



Geògraf ta. ~L\ocs àrids i arenosos: Comuna al lito- 

 ral, al Vallès i S. Llorenç del Muní; a Bages i part del 

 Bergadà. = Prats de Rei (Puigg.i); Tarragona, sense 

 internar-se gaire (Csta.); la Sellera, vores del Ter (Cod.); 

 a l'Empordà fins a Dosquers (Vay.); Figueres, Llers 

 (Sen.).— Abr.-Juny. 



740. — A. epiglottis L. 



(grec ÏTtv{kisizz[ç, per la llegum de forma més 

 menys semblant a la epiglotis tapa de la glotis.) 



Anual, tronc de 5-20 cm., dret o ascendent, 

 simple o poc ramificat a la base, piloso-grisenc 



143 



