i 



FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i84.-Astrégalus. 



espinesceni; sempervirens; sempre verd, pd color verd cendrós de la planta 

 bastant duradora per efecte de la persistència dels pecíols.J 



Sinonimia. — Gaons marins. 



Vivaç, rizoma subllenyós, tronc de 1-3 dm, ajagut, formant botja, d'im 

 verd cendrós, pelut; fulles paripinades, amb 6-10 parells de folíols lanceo- 

 lato-linears, mucronats, vírido-peluts, caducs; pecíol comú, persistent, dret, 

 terminat en aresta espinesccnt; estipules lanceolato-linears, acuminades,'mul- 

 tmerves, llargament peciolars, escarioses, ciliato-barbudes; flors blanques o 

 tacades de porpra, dretes, 3-8 en raïms axil•lars, clars, curts, breument pe- 

 ctolats; bràcties semblants a les estipules, molt més llargues que els pedicels; 

 calze acampanat, inflat, molt piloso-llanut, de lacinies setàcies, iguals al tub; 

 corol•la marcescent, estàndard escotat, V3 part més llarg que les lacinies del 

 calze; llegum inclosa, ovoide, peluda, atenuada en punta, amb 3 llevors a 

 cada cel•la, reniformes i molt escotades. 



. RSnfr''ï('^•~Vfi°" P^.^•'egosos i àrids de les muntanyes: Abundantíssim de Puigllançada 

 nl•lk ^V.v^ p'"' ^"' ^ l'areny del riu Greixa. = VaIl de Ribes i Dorri (Isern!); Tofses. For- 

 S^nt^y ^;' P"^- ""írals, Bassivé, Castanesa, baixant a Vilaller, Pont de Suert Sopeyra 

 Pont de Montanyana 1 més avall a les vores del Noguera Ribagorzana íCsta V Port de 

 Benasc, Andorra, Pendís, Carençà (Bub.).-Maig.-Jul «^'^^agorzana (csta.;, Hort de 



.onííi;^' u^P'^^'"^ fl"^ existeix als Pir. orientals VA. nevadensis Boiss., considerem que s'ha 

 confós amb 1 espècie anterior en les localitats catalanes on l'ha citat algun boiàni?. 



743. — A. Tragacantha L. — A. Massi- 

 liensis Lamk. 



(grec TpaYàxav3a, de rpàvoç, el boc i òtxav^a, espi- 

 na; al•ludint-se als pecíols espinescents i forta- 

 ment vulnerants; de Massilia (Marseille) per la 

 seva pàtria.) 



Astràgalus Tragacantha 



Sinonimia. — Coixins de monja. 



Perenne, subllenyosa, d'un color blanc 

 cendrós, troncs de 2-3 dm., formant botja 

 compacta, extremadament espinosa; fulles pa- 

 ripinades, amb 6-12 parells de folíols trasova- 

 to-oblongs, incano-sedosos, obtusos o truncats, 

 mucronats, decreixents de !a base a l'àpex, molt caducs; pecíol comú, per- 

 sistent, espinescent, fortament vulnerant; estipules petites, llargament pe- 

 ciolars i amplament lanceolades; flors blanques, grans, 3-8 en raïms axil•lars, 

 globulosos, bastant clars; peduncles iguals a les fulles o més curts; bràcties 

 escarioses, lanceolades, iguals als pedicels; calzc tubulós, cobert de pèls ne- 

 gres i blancs, curts i aplicats; dents lanceolato-obtuses, 3-4 veg. més curtes que 



145 



