PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i84.-Astràgalus. 



Astràgalus depréssus 



el tub; corol•la marcescent, estàndard escotat, quasi el doble llarg que el calze; 

 llegum exseria, ovoido-oblonga, coberta de petits pèls aplicats, apiculada, 

 amb 2 llevors a cada cel•la, subglobiiloses i dèbilment escota d es. 



Geografia. — Llocs pedregoses i arenosos àrids del litoral: Cap de Creus; l'Escala i altres 

 llocs del go f de Roses. = Vilanova de la Muga et alibi (Csta.); costes marítimes de Cadaqués 

 i la Escala; platja de Pals, Bagur, r. í^Vay.); Castelló d'Empuries (Bub.).— Maig. -Juny. 



744. -A. depréssus L. 



(llatí deprimere, depréssus, aplastat: per ser 

 planta cespitosa '''.j 



Perenne, de 5-15 cm., cespitosa, pubescent, 

 rizoma dividit en branques escamoses que 

 produeixen rosetons de fulles i pedimcles ordi- 

 nàriament escapiformes; fulles llargament pe- 

 ciolades, amb 9-1 1 parells de foliols bastant 

 separats, petits, trasovats, truncats o escotats; 

 estipules amplament ovato-acuminades, esca- 

 rioses; flors blanquinoses, 9-15 en eapítoh 

 subglobulosos , clars, que s'allarguen un poc a 

 la maturitat; peduncles molt més curts que les fulles, calze acampanat, 

 cobert de pèls negres aplicats, de lacinies linears, un poc més curtes que el 

 tub; estàndard ovat, escotat, més llarg que les ales trasovades, obtuses, 



enteres; llegum cilíndrica, recta, reflexa, d'ap. 

 o.f\\A de 2 cm., pubescent, a la íi glabra, atenuada 



i apiculada, amb un solc superficial a l;i. 

 sutura externa; llevors reniformes, llises. 



Geografia . — Roques i pastures de les altes inunla- 

 nyes: la Molina i la Cerdanya (Vay.); los Molines (la 

 Molina?) sub Puigcerdà (Bub.); Pir. central, a Prunera 

 de la Vall d'Aràn (Llen.l).-Jul. 



745. — A. monspessulànus. L. 



(Per la seva pàtria: de Montpellcr.) 



Astràgaius monspessulànus Pcrenue, dc 1-2 dm., glabrcscent, rizoma 



llenyós, ramificat, produint les branques per 

 l'extrem rosetons de fulles i llargs peduncles escapiformes; fulles llargament 

 peciolades, amb 10-20 parells de foliols el•líptics, obtusos, subescotats o 

 mucronulats; estipules lanceolato-linears, acuminades, peciolars; flors pur- 



(i) Amb denominació grega: taTTEívóç, humil. 



146 



