FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i84.-Astràgalus. 



ze, d'ungla molt curta; ales oblongues, poc més curtes que la carena molt am- 

 pla, trasovato-triangular, obtusa; llegum inclosa, globuloso-trtgona, coriàcia, pe- 

 luda, assolcada fer l'esquena, apiculacla, 2-4-sperma; llevors grans, reniformes. 



Geògraf ia .—Llocs secs i àrids: de Lleida a Moilerusa (Salv.!;; Alcanó i altres llocs de les 

 Garrigues (vidi in Hb. Gonz.l); Cervera, Tàrrega, Talladell et alibi, de l'Urgell i la Segarra; 

 la Escala 1 altres llocs de l'Empordà (Csta.); Prats de Rei (Puigg.!) Sallent, ap de la Ga- 

 varresa, r, r, (Puj. C.).— Maig-Jul. 



749. A. glycyphyllos L. 



(grec yXoxòç, dolç, i (pb'kko'^, fulla; per la sem- 

 blança de les fulles amh les de la regalecia ^'^) 



Sinonímia. 

 falso orozuz. 



Cas. Hierba de S. Lorenzo; 



Astràgalus glycyphyllos 



Perenne, tronc de 5-10 dm., ajagut, flexuós, 

 angulós, glabre; fulles peciolades, amb 4-6 pa- 

 rells de folíols grans, prims, el•líptico-ovats; 

 estipules relativament petites, lanceolato-acu- 

 minades; flors d'im groc verdós, mitjanes, nom- 

 broses, acompanyades de 2 bracteoles setàcies, 

 en capítols ovoides, després oblongs; peduncles 2 veg. niés curts que les fulles, 

 calze acampanat, glabre; dents linears, més curtes que cl tub; estàndard ovat, 

 escotat, més curt que les ales. un poc més llarg que la carena, 3-4 veg. més 



que el tub; llegum cilindrico-trígona, arquejada, 

 acnminada, glabrescent, assolcada a l'esquena, 

 polisperma; llevors reniformes. 



Geografia. — Boscos i llocs herboso-umbrosos: Des 

 de la costa a la cordillera superior del Vallès, a la Font 

 de la Pola; Sta. Fe del Montseny; S. Hilari i Montsolí; 

 Ribes, Queralbs. =Vich (Masf.); Núria, 01ot(Vay.); Gi- 

 rona, Cabanes (Sen.); la Sellera (Cod.); Vall d'Aràn, 

 Port de la Picada, Artiga de Lin (Zett,), les Bordes, 

 Viella, Arties (LIen.),—Juny-Ag. 



750. — A. Cicer. L. 



(cicer, el cigró ciuró; per la llegum inflada 

 més menys semblant a la d'aquella planta, 

 també lleguminosa.) 



Astràgalus Cicer 



Perenne, tronc de 3-8 dm., ajagut, flexuós, verd, glabrescent; fulles df 



(1) Recordi's que la regalecia de muntanya és el Trifoi. alpinuin. 



Aquesta denominació específica resulta una mica estranya, tota vegada que U regalecia és U Glytyrrhisici. 



149 



