PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 185— OXYTROPIS DC. 



(Grec òf-jç, agut, i -rpoTríç carena; per la forma de la carena de !a corol•la.) 



Flors albo-groguenques, blaves lilacines, en raïms axil•lars llargament 

 pedunculats; calze tubulós, 5-ficl, de lacinies quasi iguals; estàndard més 

 llarg que les ales, carena apiculada, estams diadelfes; llegum inflada, amb 

 un embà longitudinal + complet format per la retroflexió de la sutura 

 superior: herbes perennes, acaules, de rizoma relativament gruixut, escamós, 

 peludes, de les altes muntanyes, de fulles imparipinades, folíols enters, 

 estipules soldades. 



, Flors albo-groguenques; llegum ovoide, apiculada, sentada, canalicu- 



1 I lada per la sutura interna; embà incomplet 752. O. campestrís. 

 (Flors blaves o lilacines 2. 



Flors blaves, llegum estipitada, ovato-oblonga (12-16 mm.), embà in- 

 complet, dents del calze 3 veg. més curtes que el tub, de 8-26 pa- 



2 rells de folíols 753. O. pyrenaica. 



i Flors lilacines, amb la carena violada; llegum sentada, oblonga; fulles 

 ' de 8-15 parells de folíols 3. 



Raïms ovoides, que s'allarguen a la fructificació; llegum ovato-oblonga 

 (18-20 mm.), acanalada per les 2 sutures; embà complet, 



754. O. Halleri. 



"^ Raïms subglobulosos, umbel•liformes a la fructiíicació; llegum més 



llarga, solament acanalada per la sutura interna; embà incomplet, 



755. O. Lazica. 



753 O. campestrís DC — O. campes- 

 v^ tris. L, subvar. bicolor Rouy. 



^. (de campus, el camp, plana; per la seva 



"^^^^ -f general estació.) 



Planta de 1-2 dm., cespitosa, piloso-sedosa, 



^jf fi ..^a;^; - no glandulosa; fulles peciolades, de 10-15 V^- 



(/ \f( ..-í?}! rells de folíols, ovades o lanceolades, agudes, 



,, \ï\ ir i»- acuminades; estipules escarioses, acuminades, 



'■A yy ^L•.^ soldades al pecíol per la base; flors dretes, 



d'im blanc groguenc amb la carena hlavenca 

 oxytropis campestrís ^ violàcia (siihvar. hícolor RouyJ , 6-10 en raïms 



152 



