FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i85.-Oxytropis. 



ovoides, densos, acompanyats de bràcties més llargues que els pedicels, 

 lanceolato-acuminades, pestanyoses; peduncles escapiformes, més llargs que 

 les flors; calze pelut, que s'esqueixa a la maturitat, amb pèls llargs, gro- 

 guencs i altres de curts, negres, tots aplicats, de dents linears, 3 veg. més 

 ■ curtes que cl tuh; estàndard oblong, escotat, molt més llarg que les ales; 

 llegum ovoidc (14-18 x 6-8 mm,), scntada, peluda, apiculada, acanalada per 

 la sutura interna; cmbà incomplet; llevors reniformes. 



n !^^x?^I''A^T}^'^'^^'^^r] pastures de les alies muntanyes: Núria, cap a Fontneera: Coll de 

 Pal, Pedró dels Quatre BallIes.^Morens, Costabona (Vay., Gaul.); vall d'Eine(Lap.) Set- 

 cases, Carençà (Bub.); Port de Viella (Csta.); Vall del Juela (Timb.); Artiga de Viellk, Port 

 de Benasc, ComaGiretafLIen.); Ruda(C. et S.).— Jul.-Ag 



Oxytropis pyrenàica 



754. ~ O. pyrenàica G. et G. 



(de Pyrenaicus-Pyrenaei, per la seva habitació 

 als Pirineos.) 



Planta de 5-15 cm., piloso-blanquinosa, 

 branques del rizoma bastant llargues, primetes 

 i ascendents; fulles llargament peciolades, de 

 8-26 parells de folíols oblongs o lanceolats, 

 acutiúsculs; estipules llargues, peciolars, lan- 

 ceolato-linears; flors blaves, dretes, a la fi uni- 

 laterals, 5-15 en raïms globuloso-ovoides, 

 densos; bràcties oblongo-lanceolades, més llar- 

 gues que els pedicels, peludes; peduncles 

 escapiformes, tant més llargs que les fulles; calze pelut, de dents 3 veg. més 

 curtes que el tub; estàndard amplament ovat, escotat, d'un quart més llarg que la 

 carena encorbada i llargament apiculada; llegums estipitades, ovaio-oblongues 



(12-6 X 5-6 mm.), peludes, penjants totes d'un 

 mateix costat, assolcada per la sutura interna; 



embà incomplet; llevors reniformes. 



Geografia.— Pastures i roques de les altes munta- 

 nyes: Pedró dels Quatre Batlles, al Bergadà. = Cim de 

 Puigllançada, al Bergadà (Sen.!); Port de Viella (Csta ) 

 cim de la Picada, pastures d'Artiga de Viella, Coma 

 Gireta (Llen.!); Bassivé (Lap., Compiï., Pujol J.!)- Port 

 de la Forqueta (Timb., Bub.); Penablanca, Maladetta 

 Castanesa (Zeu. , Gr. G., Isern, Bub.); Ruda (C. et S ) J 

 .lul.-Ag. ^ 



755 -O. Halléri Bunge— O. uralen= 

 sis DC. - Astragalus variabilis y seri- 

 ceus Rouy. 



Oxytropis Halléri 



^S3 



