PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. i8s.-Oxytropis. 



(Dedicat a Albrecht Haller, 1708-1777, A. de la Flora Helvètica; Ura- 

 lensis, fer la seva habitació als mo7its Urals; variabilis, pel seu polimorfisme.) 



Planta de 5-15 cm., piloso-sedosa o llanosa; fulles peciolades, de 

 8-15 parells de folíols oblongs lanceolats, aguts, acostats; estipules esca- 

 rioses, el•liptico-lanceolades, agudes, peciolars; flors violades lilacines, amb 

 la carena violada a l'àpex, 5-15 pàtulo-dretes, en raïms ovoides, que s'allar- 

 guen un poc a la maturitat; bràcties lanceolato-linears, molt més llargues 

 que els pedicels; pedimcles escapiformes, més curts que les fulles; calze que 

 es romp a la maturitat, cobert de llargs pèls blancs i d'altres de negres, 

 curts; dents lanceolato-linears, 4 veg. més curtes que el tub; estàndard 

 oblong, escotat; carena encorbada; llegums dretes, ovoido-oblongues (18-20 

 X 5-6 mm.), sentades, apiculades, puhescents, acanalades per les 2 sutures; 

 embà complet; Uevors orbiculars, escotades. 



Geografia. — Pastures de les alies muntanyes: Altures de Núria, cap a Noucreus.=Nuria, 

 (Salv !); Morens, Costabona, Coma d'Orri (Vay.); Vall d'Eyne (Bub.); Bassivé, Serra negra 

 (Puj. J.!); Bielsa (Compn,); Port de Viella (Csta.).— Jul.-Ag. 



A'. B. La ,3 ochroleuca Csta. referida per Vay. a Morens i Costabona, sospitem que 

 sigui la subv. bicolor Rouy, de la 0. campcsíris L. 



756. O. Làzica Boiss. 



(Nom geogràfic; regió de la Croada- Austria- 

 Hungría; per la seva habitació.) 



Molt semblant a l'anterior, se'n distingeix 

 pels raïms subglobulosos, umbel- li formes a la 

 fructificació, per la llegum oblonga, més llarga, 

 solament acanalada per la sutura interna, amb 

 un embà incomplet. 



Geo^ra/ía.— Roques i pastures elevades dels Piri- 

 neus: Cambradases (Colson, ex Rouy); Vall d'Eine 

 (Pellat et Bonnier, ex Rouy); Pir. Or. (Coste). — Jul.-Ag. 

 A". B. No's consigna la 0. pilosa DC, citada per Pourr. a Núria i al Coll de les Nou-, 

 fonts a Costabona (Compy.), perquè és planta alpina, d'existència no confirmada als Piri- 

 neus. 



Oxytropis Làzica 



154 



