FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



Vicia sativa 



G. 1 96. -Vicia. 



771. — V. sativa L. 



(que's cultiva: Vespecie principal.) 



Sinonímia. — Veces, les de llevor negra; 

 garrofins, les de llevor blanquinosa; cast. al- 

 garrobilla, alverja, veza; fr. vesce. 



Anual, tronc de 3-8 dm., angulós, flexuós, 

 ramificat, pubescent; fulles de 5-7 parells de 

 folíols trasovats o linear-oblongs, truncats o 

 escotats; circell ramificat, estipules dentades, 

 tacades; flors d'un porpra fosc, bastant grans, 

 geminades o solitàries, subsèssils; calze gla- 

 brescent, de divisions alenades, pestanyoses, quasi iguals, de la longitut 

 del iub; llegum amplament linear, comprimida, bonyeguda, reticulato-venosa, 

 seniada, glabra, groguenca a la maturitat; llevors globuloses, separades per 

 teixit cel•lular: planta polimorfa. 



P macrocarpa Moris. — V. Morisiana Jord. — Folíols grans (10-12 x 

 20-24 mm.), trasovats, truncats o rosegats i mucronats; llegums de 50 

 X 8-10 mm., negroses a la maturitat. 



Raça V. cordata Walf. — Compresa entre la V. sativa i la V. angustifo- 

 lia, presenta les flors més petites que la primera i més grans que la segona; 

 divisions del calze més llargues que el tub; llegum quasi plana, llevors 

 comprimides, folíols inferiors obcordats, els de les fulles superiors oblongo- 

 cuneïformes, escotats, hilobats, amb un mucró més llarg que els lòbuls. 



Vicia amphicarpa 



Geografia.— Comuna, cultivada i espontània per les 

 terres de conreu. 



La ,3 macrocarpa Moris., per llocs herbosos de Mon- 

 talegre i de Montcada; ia raça cordata Rouy, pels sem- 

 brats del litoral i del Vallès. = Baix Empordà, la Garrotxa 

 (Vay.); Pir. Or.; Paulillas (Gaut.). — Maig. 



772. — V. amphicarpa Dorthes. 



(del grec à^,'ft-, de dos, doble; i xap;róç, fruit; 

 al•ludint a la forma diferent de les llegums 

 aèries i subterrànies.) 



Anual, d'arrel prima, profunda, que produeix 

 al collet branques subterrànies, primes, blan- 



171 



