PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lkgamlnoses. 



G. ipó.-ViCia. 



quinoses, est oloni formes; troncs de i-6 dm., ascendents, filiformes, prims, 

 pubescents; fulles inferiors de 1-3 parells de folíols ohcordats o trasovato- 

 escotats, mucronats, sense circell, les superiors amb 4-5 parells de folíols 

 linears, apiculais, circell ramificat; estipules semisagitades, dentades, les 

 superiors comunament maculades; flors solitàries, les aèries violades, 

 grans, subsèssils; calze tubulós, pubescent, de dents quasi iguals, alena- 

 des, més curtes que el tub; llegum linear-comprimida, atenuada pels dos 

 caps, pubescent, sentada, dreta, negrosa a la maturitat, contenint 5-6 lle- 

 vors ovoido-compritnides, d'un color clar; les flors subterrànies apètales, 

 que produeixen llegums ovoides, blanques, pubescents, apiculades, 1-2-sper- 

 mes; llevors globuloses, negres. 



I 



Geografia.— L\oz?> secs i àrids: Cordillera litoral, abundant al turó de Montcada. ^Tibi- 

 dabo, Montcada, Castelldefels, Llers (Sen!); Alberes, Corbieres i altres llocs de! Pir. Or. 

 (Gaut.); Banyuls (Timb., ex Bub.).— Maig-Jul. 



773. — V. lathyroídes L. 



(per la seva semblança amb els Lathyrus.) 



Anual, multicaule; troncs de 5-25 cm., prims, 

 ajaguts o difusos, pubescents; fulles inferiors 

 de 1-2 parells de folíols obcordats, amb circell 

 nul mucroniforme, les superiors de 3-5 pa- 

 rells de folíols oblo7igo-cunei fornies, mucronats, 

 amb circell ordinàriament simple; estipules 

 semisagitades, enteres, no tacades; flors viola- 

 des, rarament blanques, petites, solitàries, 

 subsèssils; calze pelut, de lacinies lanceolato- 

 alenades, iguals i poc més curtes que el tub 

 curt, llegum linear-comprimida, de 2-3 cm., sentada, 

 negra a la maturitat, polisperma; llevors cúbico- 



Vicia lathyroídes 



obcònic; estil molt 

 glabra, oberta o dreta, 

 globuloses, iuberculoscs. 



Raça V. Olbiensis Reut. et Shuttlew. — Troncs de 2-3 dm., folíols 

 de les fulles superiors trasovato-cuneïformes, escotats, els de les supe- 

 riors linear-apiculats, distants; circell ordinàriament ramificat i tan llarg 

 com la fulla. 



Gcograjia. — Boscos i llocs incults, arenosos o pedrcgosos: Cordillera litoral, al Valies, 

 falda del .Montseny cap a Gualba; abundant a Cadaqués, camí del cap de Creus; S. Hilari 

 i Montsolí; Guilleríes, a la Serra del Coll. = Les Guilleríes,. cap a Pont de la .Malafogasa 



172 



