FLORA DE CATALUNYA 



Llcguminoses. 



G. 196. -Vicia. 



Vicia heterophylla 



(Masf.); ia Sellera (Cod.!); als voltants d'Alella (Cuni); Olot (Bolós. Hb.); Roses (Vay.); 

 Vilarnadal (Scn ). 



La raça V. olbiensis Reut. etShuttiew, bastant comuna als boscos pròxims a Terrassa, i a 

 la cordillera litoral.— Maig. -Juny. 



774. —V. heterophylla Presl., var. de 

 la V. sativa, apud Fiori. 



(kizçio- diferent, i ccòXÀov, fulla; fer la diferencia 

 de ïes fulles superiors i inferiors.) 



Anual, troncs prims, de 1-2 dm., prostrato- 

 difusos, pubescents; fulles un poc peludes, les 

 inferiors sense circell, de 2-3 parells de folíols 

 obcordats o trasovats, escotats, les superiors 

 amb circell simple, de 4-6 flors purpurincs, 

 petites, solitàries, subsèssils; calze de tnh estret, 

 dents més curtes que el tub, corol•la estreta, 



llegum de 4 X 30 mm., negra a la maturitat, dreta, glabra, una mica 



bonyeguda; llevors globuloses, llises, negroses. 



Geògraf ia .~L\ocs secs i àrids: Premià de Mar (Sen. in Hb. Cad.). — Abr.-Maig. 



775. — V. angustifolia Roth, raça de 

 la V. communis Rouy. 



(de angustus, estret, i folium, fulla; per la 

 forma dels folíols. 



Anual, tronc de 1-6 dm., angulós, pubes- 

 cent, dret o filaire; fulles de 4-7 parells de 

 folíols oblongs, aguts, obtusos o escotats, 

 mucronats; circell ramificat, estipules lanceo- 

 lato-acuminades, amb un apèndix dentato- 

 recorbat, ordinàriament maculades; flors d'un 

 vermell viu, grandetes, solitàries o geminades, 

 curtament pedunculades; calze pubescent, ob- 

 cònic, de lacinies lanceolato-alenades, pestanyoses, iguals al tub nerviat; 

 estil llarg, llegum subcilíndrica , no bonyeguda, sentada, oberta dreta, 

 negra, reticulada, glabra a la maturitat, polisperma; llevors globuloses, peti- 

 tes, llises, tacades, no separades per teixit cel•lular; planta polimorfa. 



Geognafia.- Llocs herbosos, des de la costa fins a la regió subpirenenca. — Maig-Juny. 



Vicia angustifolia 



173 



