PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Vicia peregrina 



Lleguminoses. G. içó.-Vicia. 



776. — V. peregrina L. 



(peregrinus, estranger; considerada així -per 

 Linneiis, ja que no's troba en el seu país.) 



Anual, troncs de 2-6 dm., prims, anguloses, 

 drets o ascendents, ramiíicats, glabrescents, 

 filaires; fulles de 3-6 parells de folíols linears, 

 escotats, amh 2 lòbuls aguts separats per un 

 mugró; circell ordinàriament ramificat; estipu- 

 les petites, semisagitades, enteres, no macula- 

 des; flors d'un violat fosc, mitjanes, amb les 

 ales blanquinoses, solitàries, breument pedi- 

 celades; calze acampanat, pubescent, de lacinies 

 lanceolato-acuminades, desiguals, Ics 2 superiors un poc més curtes, conni- 

 vents, la inferior igual al tub; estàndard ample, glabre; carena molt curta; 

 llegum oblongo-comprimida , de prop de i cm. d'ample, estipitada, coberta 

 de petits pèls aplicats, groguenca, penjant a la maturitat; llevors grossetes, 

 globuloso-comprimides, llises, brunes, amb taques negres. 



p augustifolia Rouy. — Folíols molt estrets, subfiliformes, amb els lòbuls 

 més marcats; llegum més petita. 



Y latifolia Rouy. — Folíols més amples, sublanceolato-linears; llegum 

 més gran. 



subv. albiflóra Nobis. — Flors completament blanques. 



Geografia. — Camps i paratges herbosos: Comuna des del litoral al Vallès, Bages cl alibi. 

 = Prats de Lluçanès, Borredà, Maià, Sagaró (Vay.); Olot (Tex.); Fortià, Figueres, Llers 

 (Sen.); al Vallès les dugués varietats, i la subv. albijlóra a Sallent (Puj. C.!).— Abr.-Juny. 



\,^ 







Vicia híbrida 



777 — V. híbrida L. — V. Linnaei 

 Rouy. 



(qualificada impròpiament, nomen ineptum, 

 perquè no hi ha tal hibridisme aquí; dedicada 

 a Linneus 1707-1778J. 



Anual, tronc de 2-5 dm., un poc piloso- 

 erissat, dret, filaire, ramificat; fulles de 4-6 pa- 

 rells de folíols oblongo o trasovaio-cuneiformes, 

 truncats o escotats, mucronulats, circell rami- 

 ficat; estipules molt petites, enteres o 2-loba- 

 des, no maculades; flors groguenques, freqüent- 



174 



