PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. G. 196. -Vicia. 



786— V. OrobusDC. 



(llatí orobus, gfec ò'popoç; ho deriven de èpsTctstv, 

 puntejar, parlant del bestiar quan pastura; nom 

 donat pels antics a una lleguminosa ferratgera.) 



Perenne, rizoma curt, ramificat; troncs de 

 2-4 dm., nombrosos, drets, angulosos, peluts, 

 ramificats; fulles amb circell mucroniforme, de 

 6-14 parells de folíols oblongs, obtusos, mucro- 

 nats, finament nervuts, molt acostats, el parell 

 inferior amplcxicaule; estipules semisagitades, 

 enteres o poc dentades; flors blanques, amb 

 venes i taques violades, 10-15, grans, penjants, 

 unilaterals, en raïms espessos, llargament pedunculats, més llargs que les fulles; 

 calze acampanat, pelut, de lacinies desiguals, les superiors triangulars, acu- 

 minades, curtes, l'inferior lanceolato-alenada, igual al tub; estàndard glabre, 

 insensible ment atenuat en ungla ampla; llegums //;^í'í^r-o&/o;^g'^ít's (25 x 6 mm.), 

 cstipitadcs, glabrcs, groguenques a la maturitat; llevors ovoido-comprimides, 

 brunes, llises; llombrígol igual a la meitat de la circumferència. 



Geografia. — Boscos i prais de les regions alpina i subalpina dels Pirineus Cenirals; Vall 

 d"Aràn (Tex.); Arties i Tredòs (Compn.! in Hb. Cad.); Superbaneras, (Zett.); Vall de Banos 

 i jMonigarrí (Timb. i Bub.); comú als prats des de Canejan a Viella (Llen.!), Tredòs 

 (C. et S.).— Maig-Jul. 



Vicia Orobus 



180 



