FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. i97.-Cracca. 



Perenne, troncs de 1-2 m., robustos, íilaires, anguloses, pubescents; 

 fulles de 8-10 parells de folíols linear-oblongs o linears, mucronulats; circell 

 ramificat; estipules enteres; flors d'un hlau pàl•lid, amb les ales blanquino- 

 ses, bastant grans, horizontals, que s'obren successivament en raïms mul- 

 tiflors, generalment i veg. més llargs que les fulles; calze acampanat, pu- 

 bescent, no gibós a la base, de divisions desiguals, les superiors curtes, 

 triangulars, connivents, les inferiors lanceolades, més curtes que el tub; es- 

 tàndard quasi igual a les ales, d'ungla tan llarga com el llim i la meitat 

 més curta; llegum oblongo-comprimida (de 20-25 x 6 mm.), bruna a la 

 maturitat, glabra, atenuada en v.n carpòfor igual al tub del calze; llevors 

 ovoides, negres; llombrígol igual a la quarta part de la circumferència. 



Geografia. — Boscos i llocs herbosos: Cordillera litoral al turó de Montcada; cordillera 

 superior del Vallès, la Barata, la Mata, S. Hilari i les Guilleríes. = Tibidabo (Csta. Sen.!) 

 cap a Berga, Bagà c/ alibi (Compn.!); Olot, Coral (Vay.); Bielsa (Campo!); Fiscal (Nuet); 

 Eyne (Gaut.). — Maig-Jul. 



795. — C. major Franken. 



(per la seva major talla en comparació dJ altres, 

 especialment de la minor.) 



Perenne, tronc de 1-2 m., íilaire, angulós, 

 glabrescent; fulles de 8-12 parells de folíols 

 oblongo-linears, mucronulats; circell ramificat; 

 estipules semisagitades, enteres; flors d'un vio- 

 lat pàl•lid blaves (9-12 mm.), curtes, nom- 

 broses, que s'obren successivament de baix a 

 dalt, en raïms densos, triangular-oblongs, tant 

 o més llargs que les fulles; calze acampanat, 

 pubescent, no gibós a la base, de divisions 

 desiguals, les superiors triangulars, curtes, connivents, les inferiors linear- 

 alenades, iguals al tub; estàndard ovat, de llim redreçat, tan llarg com 

 l'ungla i separat d'ella per un estrenyiment; llegum linear-oblonga (de 

 20-25 X 5-6 mm.); glabra, negrosa a la maturitat, bruscament contreta en 

 un tecàfor més curt que el tub del calze; llevors globuloses, brunes, tacades; 

 llombrígol igual a la tercera part de la circumferència. 



Cracca major 



Geògraf ia .—Comuna, per llocs herbosos i montuosos des de la cordillera litoral fins a la 

 regió pirinenca.— Maig-Set. 



187 



