FLORA DE CATALUNYA 



Gènere 199. — LENS TOURN. 



(Nom de la llentia en Plini.) 



Flors albo-blavenques, 1-3 en peduncles axil•lars, aristats, iguals o més 

 llargs que les fulles; calze 5-fid, de divisions iguals, quasi de la longitud de 

 la corol•la; estàndard ample, atenuat en ungla curta; carena aguda, estams 

 diadelfes, estil prim, deprimit, amb un solc longitudinal cobert de pèls curts; 

 llegum rombal, bequeruda, 1-2-sperma; llavors lenticulars; herbes anuals, de 

 fulles paripinnades terminades en circell o mucró. 



/ Pedmicles més curts que la fulla, 1-3-flors; fulles de 5-7 parells de fo- 



I líoles amb circell simple o bifurcat; corol•la més curta que el calze, 



^ / blanca, amb venes violeta 802. L. esculenta. 



! Peduncles més llargs que la fulla, i-2-flor3; fulles de 2-3 parells de fo- 

 líoles, amb circell mucroniforme; corol•la quasi igual al calze, bla- 

 ^^^^3- 803. L. nígricans. 



802. — L. esculenta Moench. — Ervum 

 Lens L. 



(esculentus, ques menja; de esca, menjar, de 

 édere, per ser mengívola; sinòn. de vesca.) 



Sinonímia. — Llentia; cast. lenteja. 



Planta de 2-4 dm., de tronc dret, angulós, 

 ramificat, pubescent; fulles de 5-7 parells de 

 folíoles, les superiors oblongo-linears, mucronu- 

 lades, les inferiors oblongo-trasovades, amb cir- 

 cell ample o bifurcat; estipules lanceolato-ale- 

 nades, enteres; flors petites, blanques, amb 

 venes violades, 1-3 en peduncles quasi iguals a la fulla, curtament aristats; 

 calze pubescent, de lacínies linear-alenades, iguals, 5-6 veg. més llargues que 

 el tub; corol•la un poc més curta que el calze; llegum de 15 x 8 mm., 

 glabra, reticulada, amb la sutura inferior terminada en giba tan sortida com 

 el bec, breument estipitada, groguenca a la maturitat, 2-sperma; llavors re- 

 lativament grans, compresso-discoidals, brunes, llises. 



a vulgaris Gr. et G. — Llavors carenades a la perifèric. 



Geografia. — La a vulgaris cultivada i subespontània al Vallès, Bages et alibi. 

 Uera (Cod.); espontània a la Vall d'Aràn (Csta).— Maig. 



La Se- 



»i 



193 



