PUBLICACIONS DE L' INSTITUT DE CIÈNCIES 



Llcguminoses. 



G. 202. - Làth^nrus. 



feriors reduïdes a pecíols linear-lanceolats, sense circell, les altres amb 

 2-4 parells de folíoles linears, mucronades i circell ramificat; estipules nul•les a 

 les fulles inferiors, lanceolades a les del mig i semisagitades a les superiors; 

 flors furpurincs, amb les ales blaves, bastant grans, 1-3 en peduncles tant 

 més llargs que les fulles; calze acampanat, glabre, de lacinies triangular-ale- 

 nades, les superiors un poc més curtes, quasi iguals a la meitat del tub; 

 estàndard més llarg que les ales, escotat, amb 2 bosses com dit de guant a 

 la base; estil espatulat, terminat en una petita punta reflexa; llegum linear- 

 comprimida, de 3-4 cm. x 5-7 mm., quasi llisa, reticulato-venosa, glabra, ca- 

 naliculada a la sutura dorsal, groguenca a la maturitat; llavors ovoides, trun- 

 cades, vermelloses, llises; llombrígol igual a la quinta part de la circumferència. 

 a angustifoUus Rouy. — Folíoles molt estretes, o'5-i mm.; flors de 15-16 mm. 



P latifolius G. et G. — Folíoles ovato-ob- 

 longues, flors més llargues. 



Geografia. — Llocs secs i arenosos: Litoral de Bar- 

 celona, Baix Empordà; Cadaqués, al Vallès, S. Llorenç 

 del .Munt; les 2 varietats. — Abr.-Juny. 



812. — L. articulatus L.— L. Clymenum 

 var. articulatus Arcang., raça de l'ante- 

 rior apud Rouy. 



(de artículus, artell article; per la seva llegum 

 molt bonyeguda com formada per l'unió de di- 

 versos segments.) 



Molt afí de la anterior, se'n distingeix des- 

 seguida per sa major robustesa, troncs i pe- 

 cíols més amplament alats, folíoles més grans, 

 freqüentment més nombroses; estipules subpe- 

 dicelades, calze més obert, estàndard purpurí, 

 ales blanques o rosades, estil espatulat, no ter- 

 minat en punta; llegum més llarga i més am- 

 pla, fortament bonyeguda, no canaliculada, sinó 

 plano-carenada; \la.voTs lenticulars, hi-unes; llom- 

 brígol la meitat més curt. 



Geografia.— A\s mateixos llocs que la anterior: Abun- 

 dant a la cordillera litoral; al Vallès, no escàs cap a l'es- 

 tació d'Olesa; olivars de Cadaqués. — Maig.— Juny. 



813. — L. angulatus L. 



(angulatus, que té angles; per la forma del tronc.) 



Anual, multicaule o ramificat; troncs de 



L. angulatus 



^04 



