PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 202. -Làthyrus. 



Anual, tronc de 2-5 dm., molt prim, angulós, subalat, ajagut o filaire, 

 ramificat, glabre; fulles de 1 parell de folíoles, llargament linear-alenadcs, de 

 pecíol molt cuit i circell ramificat; estipules semisagitades, estretes, iguals 

 al pecíol; flors piirpitrincs, petites, solitàries, en pedunclcs capil•lars, no aris- 

 tats, articulats a l'àpex, més curts que la fulla i molt més llargs que'l pe- 

 cíol; calze acampanat, glabre, de lacinies linear-acuminades, quasi iguals i 

 tan llargues com el tub; llegum ohlongo-romhoidal, de prop de 2-3 x i cm., 

 estipitada, venoso-reticulada, puhesccnt a les sutures, groguenca a la maturi- 

 tat, 2-3-sperma; llavors lenticulars, grans, vermelloscs, amb taques negres i 



petits tubercles blancs. 



Geograjia. — Llocs herbosos àrids: Cordillera litoral, 

 Tibidabo, Gavà, Brugués, Casielldefels; al Vallès, Sar- 

 danyola, Terrassa e/ a//^/; Mataró (Ferr.l); Montserrat 

 (Tex.); Prades (Lap.). — Maig-Juny. 



816. — L. ciliàtus Guss. — L. saxàtilis 

 Boiss. 



(de cilium, pestanya; per les folíoles generalment 

 pestanyoses; saxàtilis, de saxum, roca; per la 

 seva estació, en terrenos pedregoses àrids.) 



Anual, tronc de 1-2 dm., prim, angulós, as- 

 cendent, ramificat, amb algunes branques sub- 

 terrànies, estoloniformes, pubescent; fulles amb 

 2-3 parells de folíoles, les inferiors oblongues, cu- 

 neïformes, truncato-tridentades, freqüentment 

 pestanyoses; les superiors estretament linears, obtuses, mucronades; pecíol no 

 alat, circell mucroniforme, estipules petites, semisagitades; flors blavenques, 

 petites, solitàries, amb peduncles filiformes, articulats sota del mig, iguals al 



pecíol o poc més llargs; calze acampanat, gla- 

 bre, de lacinies triangular-acuminades, quasi 

 iguals i un poc més curtes que'l tub; llegum 

 ohlongo-comprimida, de 2-3 cm. x 5-6 mm., es- 

 tipitada, glahra, molt superficialment venosa, gro- 

 guenca a la maturitat, polisperma; llavors glo- 

 buloses, llises, vermelloses. 



Geografia. — Boscos i llocs herbosos, àrids: Cordi- 

 llera litoral, Montalegre, Tibidabo, Gavà, Brugués, Cas- 

 telldefels; Sils; Terrassa, r. — Cap a Horta (Csta.); S. Je- 

 roni (Trem.); Bai.x Aragó (Losc); Pir. Or. (Rouy, Gaut.) 

 — Abr.-Juny. 



817. — L. annuus L. 



(de annus, per ser espècie de duració anual.) 



L•, ciliàtus 



206 



