FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 202. -Làthyrus. 



Anual, tronc de 5-15 dm., superiorment alat, íilaire, ramificat, glabre; 

 fulles de i parell de folíoles, lanceolato-linears, acumulades, de nervis sortits 

 longitudinalment; pecíol un poc alat, circell molt ramificat, estipules semi- 

 sagitades, linear-acuminades, poc més curtes que'l pecíol: flors grogues, mit- 

 janes, 1-2, sobre peduncles relativament robustos, articulats cap a l'àpex, 

 iguals a la fulla o poc més curts; calze acampanat, glabre, de lacínies poc 

 desiguals, tnangular-lanceolato-acuminades, quasi iguals al tub; estil dret 

 torçat per l'eix; llegum lanceolato-comprimida, de 6 x i cm., ' canaliculada 



per l'esquena, reticulato-venosa, glabra, gro- 

 guenca a la maturitat, polisperma; llavors an- 

 guloses, vermelloses, reticulaío-íuberculoses. 



Geografia.— Llocs secs, herbosos, vores de camps i 

 de camins: Cordillera litoral; Montcada, Mollet Ter- 

 rassa el alibi. = La Sellera, r. (Cod.); Pir. Or./ Ceret 

 (Bub.); Argelés (Gaut.). — Maig-Jul. 



818. — L. hirsútus L. 



(del llatí, significant erissat; pels pèls tuherculo- 

 sos que cobreixen la llegum.) 



Biennal, tronc de 3-10 dm., filaire, alat, ra- 

 mificat, un poc pelut o pubescent; fulles amb 

 I parell de folíoles oblongo-linears, obtuses mu- 

 cf onades, peludes, de pecíol curt, estretament alat; circell ramificat, estipules 

 semisagitades, estretes, acuminades, més curtes que'l pecíol; flors d'un violat 

 pàl•lid, i després blaves, mitjanes, 1-3, sobre peduncles filiformes, peluts, 

 2-3 veg. més llargs que les fulles; calze acampanat, pelut, de lacínies quasi 

 Iguals, ovato-acuminades, tan llargues com el tub; estil dret, alat, torçat sobre 



l'eix; llegum oblongo-comprimida, de 2-3 cm. 

 X 6-7 mm., carenada per l'esquena, erissada de 

 pèls tuberculosos a la base, bruna a la maturi- 

 tat, oligosperma; llavors globuloses, nigro-bru- 

 nes, mates, molt verrugoses. 



Geografia. - M&rges dels camps i llocs herbosos: 

 Terrassa, r., Bagà. = La Sellera, r. (Cod.!); Avinyó de 

 Bages (Font!); prats de Castelló d'Empuries, cap a 

 S. Juan ses Closes, Cortals (Vay., amb dubtej; Pir. Or • 

 Prades (Lap.); ap. d'Anglés (Gaut.); entre Villaler i 

 Castanesa (Compn.). — Juny-Jul. 



819. — L. CíceraL. 



(Nom que Columella aplica a una llegum que 

 considera semblant al Cicer cigró.) 



207 



