FLORA DE CATALUNYA 



Llegurainoses. 



G. 202. - Làthyrus. 



Perenne, rizoma prim, ramificat, cundidor; tronc de 4-10 dm., íilaire, 

 angulós, ramificat, pubescent; fulles de i parell de folíoles el•líptico-oblongues, 

 agudes; pecíol àpter, circell ramificat, estipules grans, semisagitades, ovato- 

 acuminades, ordinàriament més llargues que'l pecíol; flors grogues, mitjanes, 

 5-10 en raïms curts, unilaterals, sostinguts per peduncles molt més llargs 

 que la fulla; calze acampanat, pelut, de lacínies poc desiguals, triangular- 

 alenades, quasi iguals al tub; estil recte, no torçat; llegum oblongo-linear , 

 siib comprimida, de 2-3 cm. x 5 mm., no estipitada, obliquament venosa, 

 glabra, negrosa a la maturitat, polisperma; llavors globuloses, groguenques, 

 amb taques brunes, llises; llombrígol igual a la quinta part de la circum- 

 ferència. 



Geografia. —■ Comuna pels prats i llocs herbosos-humils, des del litoral als Pireneus.— 

 Maig-Jul. 



L. luteus 



822. — L. luteus Peterm. — L. Linnaei 

 Rouy. — Orobus luteus L. — O. monta- 

 nus Scop. 



(luteus, groc; pel color de la flor; dedicada a 

 Linneus; montanus, de móns, montis, perquè 

 es troba a les muntanyes). 



Perenne, rizoma horizontal, amb fibres fili- 

 formes; tronc de 2-5 dm., dret, angulós, sim- 

 ple o ramificat, molt fullós, glabrescent; fulles 

 de 2-5 parells de folíoles ovato-el' líptiques, grajís, 

 apiculades, d'un verd fosc per l'anvers, glau- 

 cescents pel revers; pecíol no alat, canaliculat 

 per sobre; circell simple o mucroniforme, estipules semisagitades, lanceola- 

 des, enteres o dentades; flors groguenques, grans, 2-10 en peduncles tan o més 

 llargs que les fulles; calze acampanat, pubescent, de lacínies desiguals, les 

 superiors molt més curtes, triangulars, convergents, totes més curtes que'l 

 tub; estil dret, no torçat; llegum oblongo-linear, comprimida, de 6-7 cm. 

 X 6-8 mm., llargament atenuada a la base, llargament bequeruda, glabra, 

 finament rugoso-venosa, bruna a la maturitat, polisperma; llavors orbicu- 

 lars, comprimides, brunes, llises; llombrígol = a ^/^ de la circumferència. 



Geografia.— Boscos i pastures de les altes muntanyes: Pir. Or. cap a Comanegra i Sola- 

 neta a Costabona; Sta. Magdalena del Mont, Puig de Caball i N.* S.^ de Cabrera (Vay.l); 

 Vall de Lló, la Cerdanya (Gaut.); Vall d'Aràn, ap. de Montgarrí (Bub.); llocs herbosos de 

 Viella, Bignamoix, Ruda, Artiga de Lin (Llen.i). — Juny-Jul. 



27 



209 



