FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 202. - Làthyrus. 



peduncles filiformes, iguals o poc més llargs que les fulles; calze acampanat, 

 glabre, de lacínies molt desiguals, les superiors molt curtes, triangular- 

 obtuses, convergents, les inferiors lanceolato-agudes, quasi iguals al tub; 

 llegum linear-cilíndrica, de 3-5 cm. x 5 mm., llargament atenuada a la 

 base, finament venosa, negrosa a la maturitat, polisperma; llavors cilíndrico- 

 globuloses, llises, vermelles; llombrígol = a 1/3 de la circumferència. 



Geograjia. — Boscos i prats de les muntanyes: Regió alta del Montseny fins al Turó de 

 l'Home; S. Hilari, Montsolí, Guilleries; Ribes, Queralbs i Núria. = Vic (Masf.); Set-Cases 

 (Isern!); Sta. Coloma (Vay.); Osor, S. Martí Sapresa, Anglès et alibi (Cod.); Organyà, Seu 

 d'Urgell (Bub.); Vall d'Aràn, Artiga de Lin i Pumero, Baricauba, ribera de Viella (Llen.!). 

 — Jul.-Ag. 



825. — L. canéscens Gr. et G. — Oro- 

 bus canéscens L. 



(canesco, emblanquir-se; pel color glaucescent 

 de les folíoles.) 



Perenne, rizoma curt que produeix fibres 

 llargues, filiformes; troncs de 2-5 dm., angulo- 

 so-estriats, no alats, ascendents, no filaires, 

 simples, nusos a la base, glabres; fulles de 

 1-3 -parells de folíoles lanceolato-linears, ate- 

 nuades pels 2 caps, amb els nervis prominents 

 pel revers, glaucescents; pecíol molt curt, es- 

 tretament alat; circell mucroniforme o nul, 

 estipules semisagitades, lanceolato-linears, acuminades, iguals o més llargues 

 que'l pecíol; flors Uaves o tacades de blau i blanc, relativament grans, 

 4-10 en pecíols erecto-recorbats, molt més llargs que les fulles; calze acam- 

 panat, glabre, de lacinies quasi iguals, ovato-triangulars, més curtes que'l 

 tub; estil dret, espatulat; llegum linear-comprimida, de 5-6 cm. x 5 mm., 

 atenuada a la base, reticulato- venosa, glabra, groguenca a la maturitat, 

 polisperma; llavors ovoido-comprimides, brunes, llises; llombrígol = a 1/4 de 

 la circumferència. 



L. canéscens 



Geografia. —Prats de les muntanyes i llocs herbosos: Al cim de S. Pere Sacama, sobre 

 Olesa, r.; Caldes de Montbui, al Farell. = A Bages, vores del Riudor (Font!); la Segarra, Ar- 

 dèbol; Berga, vessant meridional dels Tossals (Puj. C.!); Riuer, ap. del Miracle (Marceti); 

 Monàs, Bassegoda, N.' S.» del Mont (Vay.); Organyà (Bub.); Viella, Vall del riu Negre (Sou- 

 liél); cap a Beceit (Losc.!); La Cènia, Viella (Llen.!); Castanesa (Lap.). - Maig-Juny. 



211 



