PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 202. - Làthyrus. 



estreta a la part inferior i ampla a la superior, flexuosos, ramificats, filaires, 

 glabres; fulles de 2-3 parells de folíoles ovato-oblongues a les inferiors i oblon- 

 go-lanceolades a les superiors; pecíol estretament alat, sobre tot a les fulles in- 

 feriors; circell molt ramificat, estipules semisagitades, lanceolato-acuminades, 

 relativament petites, molt més curtes que la distància al primer parell de 

 folíoles; flors purpurines, grandetes, 4-10 en peduncles filiformes, més llargs 

 que les fulles; calze acampanat, glabre, de divisions un poc desiguals, les 

 superiors més curtes, triangulars, convergents, les inferiors linear-alenades, 

 iguals al tub; llegum lanceolato-comprimida , de 4-6 cm. x 7-8 mm., ate- 

 nuada a la base, reticulato-venosa, glabra, groguenca a la maturitat, polis- 

 perma, amb 3 costelles a la sutura dorsal, la del mig més prominent i aguda; 

 llavors globuloso-comprimides, brunes, tuberculoses; Uombrígol igual a la 6.* 

 part de la circumferència. 



Geografia. — Boscos i llocs pedregoses de les muntanyes; Comuna per toia la formació 

 granítico-pissarrosa del Montseny, des d'Arbucies, S. Hilari i Guilleries, Ribes, Queralbs, 

 S. Vicens de Rus, cap a Castellar de N'Huch. = Espluga de Francolí i Prades (Csta.); des 

 de S. Miquel Sulterra a Viladrau (Vay.); Seu d'Urgell (Bub,); Roní, conca del Pallaresa 

 (Font!).— Jul.-Ag. 



830. — L. silvéstris L. 



(Per la seva estació, silva, al bosc.) 



Perenne, troncs de 1-2 m., d'un verd alegre, 

 amplament alats, ramificats, filaires; fulles de 

 I sol parell de folíoles, oblongues, lanceolades o 

 lanceolato-linears, mucronades; pecíol estreta- 

 ment alat, circell ramificat, estipules semisagi- 

 tades, lanceolades, més curtes que'l pecíol; flors 

 grans, versicolors; estàndard rosat per dintre, 

 purpurí a les bases, pàl•lid i tacat de verd per 

 defora; ales purpurines a l'àpex, carena verdo- 

 sa, 4-10 flors en peduncles robustos, més llargs 

 que la fulla; calze acampanat, glabre, de divisions desiguals, les superiors 

 ovato-triangulars, les inferiors triangular-acuminades, totes més curtes que'l 

 tub; llegum lanceolato-comprimida, de 5-6 cm. x 6-7 mm., atenuada a la base, 

 venoso-reticulada, glabra, groguenca a la maturitat, polisperma, amb 3 cos- 

 telles a la sutura dorsal, poc sortides, denticulades; llavors globuloses, brunes, 

 amb taques negres, lleugerament tuberculoses; Uombrígol = a Y2 de la cir- 

 cumferència. 



Geografia. — Boscos i torrenteres: Vall de Ribes a la Cerdanya i S. Hilari (Vay.); cap a 

 Horta.í* (Sen.); la Sellera (Cod.); cap a Vilaller, Castanesa, Viella i paratges selvosos de la 

 Vall d'Aràn i a la muntanya de Costabona (Csta.); prats de Viella (Llen!).— Juny-Ag. 



L. silvéstris 



214 



