PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Gènere 203. — SCORPIURUS L. 



(Grec o-xopTrío'jpoç, nom d'una planta en Plini; de o-xop-íoí;, escorpí, i oupi, cúa; per la llegum 

 caragolada que recorda la cúa d'aquell aràcnid (■),) 



Flors grogues i a veg. amb l'estàndard rogenc, petites, 1-4, sobre pe- 

 diincles axil•lars; calze acampanat, subbilabiat; les 2 dents superiors solda- 

 des fins més enllà de la meitat, pètals llargament unguiculats, carena en- 

 corbada, bequeruda; estams diadelfs, els filaments més llargs dilatats a 

 l'àpex; llegum caragolada sobre sí mateixa, amb 8-12 costelles i solcs, to- 

 talment o parcialment coberta d'agullons: herbes anuals, de fulles espatula- 

 to-lanceolades, 3-5-nerves, estipules peciolars. 



/Peduncles més llargs que les fulles, dents del calze més llargues que'l 

 \ tub, llegum irregularment caragolada i apilada, amb 8 costelles co- 

 ] bertes d'agullons 832. Sc. subvillosa. 



ÍPeduncles al principi més curts que les fulles, dents del calze més 

 curtes que'l tub, llegum caragolada en espiral, amb les 8 costelles 

 internes inermes 833. Sc. sulcata. 



832. — Sc. subvillosa L. 



(del llatí sub, dessota quasi, i villosus, pelut; 

 per ser la planta un poc peluda.) 



Planta de 1-3 dm., un poc pilosa; tronc es- 

 triat, ajagut ascendent; fulles lanceolato-es- 

 patulades, atenuades en Uarg pecíol, 3-5-ner- 

 ves; estipules linear-lanceolades, agudes, esca- 

 rioses pel marge extern, soldades al pecíol per 

 la base; flors grogues, amb l'estàndard a veg. 

 rogenc, petites, en umbel•les de 1-4, sobre pe- 

 duncles relativament robustos, angulosos, més 

 llargs que les fulles, que s'allarguen després de 

 l'antesi; divisions calicinals lanceolato-acuminades, més llargues que'l tub; 

 Uegum glabra o pilosa, flexuosa, irregularment caragolada sobre sí mateixa i 

 apilotada, contreta entre les llavors, amb les 8 costelles longitudinals, eris- 



(i) ffXOpTt'.-O'JpOV, altre nom del tornasol: Tp.tOTpÓTt'.OV [xÉva Diosc. 



216 



