PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 204. - Coronilla. 



(M." Masferrer!); Aubert, Arties i altres llocs de la Vall d'Aràn, Conca de Tremp (Csta.); 

 Organyà, Solsona, Seu d'Urgell (Bub.); ribera de Viella, Arties, Vilac (Llen.); turons dels 

 voltants de Ceret (Compy.); Llers (Sen.)-— Juny-Ag. 



836. — C. Emerus L. 



(Emeriis, nom d'aquesta planta en Cesalpino, 

 conforme a- l'italià emero; molt probablement del 

 grec T){A£poç, cultivat, en contraposició a ocYpoç, 

 silvestre; per adornar molts jardins ^'\^ 



Sinonímia. — Senet bord; cast. coletúy o co- 

 letúa. 



Arbust de o'5-2 m., dret, glabre o pubes- 



cent, de branques flexuoses, anguloses, estria- 



des; fulles imparipititiades , de 2-4 parells de 



folíoles trasovades, la terminal més gran, obtusa 



o subescotada i a veg. mucronulada, glauscescents, les inferiors separades del 



tronc; estipules petites, lliures, peciolars, lanceolades, marcescents; flors grogues, 



grans, 2-4, sobre peduncles més curts que les fulles o iguals; calze pubes- 



cent, amb les dents triangulars, agudes, molt curtes; ungla de l'estàndard 



2-3 veg. més llarga que'l calze, amb una petita escama a la meitat de la cara 



Í7iterna; llegum penjant, dreta, de 5-10 cm., composta de 7-10 articles linear- 



oblongs, amb 2 angles obtusos, no fàcilment separables; llavors cilíndrico- 



oblongues, negres. 



Geografia.— Boscos i torrenteres de tol el país, des 

 de la costa fins als Pirineus. — Abr.-Juliol. 



837. — C. mínima L. 



(superlatiu irreg. de parvus; per ser de talla 

 més petita.) 



Perenne, glabre, glaucescent, de rizoma lle- 

 nyés, troncs de 1-2 dm., subllenyosos a la base, 

 plens, prims, ajaguts, difusos o ascendents, 

 glabres, molt ramificats, de branques herbà- 

 cies; fulles imparipinnades, amb 3-4 parells de 

 folíoles petites, mucroQulades, voltades d'un es- 

 tret marge cartilaginós, transparent, el parell 

 inferior arrimat al tronc; estipules opositif òlies , 

 soldades en una sola petita, escariosa, persistent, bífida; flors grogues, petites, 



(0 ■i^jixepíç: vitis sativa vel vinifera L.; (subent. Opüç) l'alzina de glands dolces, bones per a menjar; Oa[xàÇa) 

 es diu dels animals. 



220 



