FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses. 



G. 206. - Hippocrepis. 



calze glabre, amb les dents del llavi superior divergents; estàndard orbicular, 

 atenuat en ungla; llegum de 2-4 cm., dreta o estesa, blanquinosa, glabra, recta 

 o apenes arquejada, amb papil•les blanques, escotadures anulars o subanulars 

 i 3-7 articles; llavors groguenques, encorbades, descrivint tres quarts de cercle. 



Geografia. — Llocs secs i àrids: Montserrat, al peu de l'hort del Monestir; cordillera lito- 

 ral. =Montjuic i Vallvidrera (Csta.); falda del Tibidabo (Llen.!). — Abr.-Maig. 



H. multisiliquósa 



844. — H. multisiliquósa L. — H. cilia- 

 ta W^illd. 



(de multus, molt, moltes, i siliqua; per les seves 

 llegums nombroses; ciliatus, de cilium, pestanya, 

 per les que presenta la llegum.) 



Sinonímia. — Herba del ferro, desferraca- 

 valls; cast. herradura de caballo. 



Anual, multicaule, troncs de 1-3 dm., prims, 

 ajaguts o difusos, simples o rami ficats, glabres; 

 fulles de 3-5 parells de folíoles, les de les fulles 

 inferiors trasovato-oblongues, escotats, les de les 

 superiors linears, truncades, atenuades a la base; estipules lanceolato-acumi- 

 nades, petites; flors petites, penjants, 2-6 en umbel•les; peduncles quasi iguals 

 a les fulles, calze glabre, dents lanceolato-acuminades, les del llavi superior 

 divergents; llim de l'estàndard orbicular, bruscament contret en ungla, igual 

 al calze; llegum de 2-3 cm., estesa o reflexa, encorbada, erissada de papil•les 

 sobre les llavors, escotadures quasi circulars; llavors groguenques, llises, en- 

 corbades, descrivint tres quarts de cercle. 



Geografia. — Llocs secs i àrids: Marges i vinyes del 

 litoral; al Vallès, Penedès, Bages, la Segarra, a l'Urgell. 

 — A l'Empordà, Castelló fins a Dosquers (Vay.); ap. 

 de Tarragona (Wbb.).—Abr. -Juny. 



845. — H. comósa L. 



(del llatí comosus, que forma cabellera; per les 

 nombroses flors penjants de la umbel•la, que 

 adornen la planta i formen un plomall ^'\) 



Sinonímia. — Cast. Hierba del pico o de la 

 herradura, ceja real. 



H. cotnósa 



(i) Cp. Muscari comosum. 



227 



