PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 206. - Hippocrepis. 



Perenne, de rizoma dur o subllenyós; troncs de 1-3 dm., ascendents, 

 simples o un poc ramificats, subllenyosos a la base, glabres o pubescents; 

 fulles de 5-7 parells de folíoles oblongo-trasovades, escotades o truncades; 

 estipules ovades, curtes, membranoses; flors mitjanes, penjants, 5-12 en um- 

 belles; peduncles robustos, assolcats, 2-3 veg. més llargs que les fulles: calze 

 glabre, de dents lanceolades, les del llavi superior no divergents; estàndard 

 hruscament contret en ungla, i veg. més llarga que'l calze; llegum oberta o 

 reflexa, de 2-3 cm., coberta a la regió seminífera, de papil•les vermelles, 

 flexuosa al marge extern, escotadures semicirculars, de 2-4 articles; llavors 

 brunes, encorbades en semicercle. 



Geografia. — Pastures seques de les muntanyes i roques calisses : Corbera del Bergadà; 

 ap. de Vallcebre; Ribes, Queralbs; xNúria, pastures de Fontnegra. = Montseny, Guilleries, 

 Rocacorva (Csta.j; mont Catllar (Isern!); la Molina, Olot (Vay.); Montgrony (Sen.!); 

 S. Julià del Llor (Cod.); Girona, Solsona (Bub.); Artiga de Lin (Compn.): des de la entrada 

 a la Vall al Port de la Bonaigua (Llen.!).— Jul. 



846. — H. glauca Ten., subsp. de la 

 anterior, apud Rouy. 



(glaucus, blavenc; pel color de les folíoles, parti- 

 cularment al revers.) 



Perenne, rizoma molt llenyós, troncs de 

 2-3 dm., prims, ascendents, simples, amb pe- 

 tits pèls aplicats; fulles de 4-7 parells de folíoles 

 oblongues o trasovades, escotades o truncades, 

 glabres per sobre i glaucescents i peludes per 

 sota; estipules petites, lanceolato-acuminades; 

 flors mitjanes, penjants, 5-8 en umbel•les; pe- 

 duncles primets, estriats, 3-5 veg. més llargs 

 que les fulles; calze pubescent, de dents lanceolades, les superiors no divergents; 

 estàndard hruscament contret en ungla poc més llarga que'l calze, llegum dreta 

 o reflexa, de 3-4 cm., la meitat més estreta que en V espècie anterior, coberta 

 de glàndules blanquinoses, més petites, apenes flexuosa pel marge extern, 

 d'escotadures poc marcades, de 5-7 articles; llavors brunes, quasi rectes; planta 

 molt afí de l'anterior. 



Geografia. — Terrenys àrids i estèrils: Comuna al litoral, Vallès i Bages. = Vic (Masf.); 

 Prats de Rei (Puigg.!); Tàrrega i apenes s'interna més (Csta.); muntanyes d'Olot (Vay.). — 

 Abr.-Jul. 



N. B. Vay. consigna el H. scabra DC. al Vallès i regió mitjana de Girona fins a Olot. 

 No l'havem observada: sembla pròpia del centre i sud d'Espanya. 



228 



