FLORA DE CATALUNYA 



Lleguminoses, 



G. 208. - Onobrychis. 



850.— O. Caput-Galli Lamk. 



(Denominació donada per Triumphetti, com de 

 l' Obeí diu de l' Onobrychis onohr. aCaput galli- 

 niseum»; per haver-se comparat la llegum a una 

 cresta de gall. Cf. crista galli ^'\) 



Anual, troncs de 1-4 dm., ajaguts o ascen- 

 dents, ramificats, estriats, pubescents; fulles de 

 5-7 parells defolíoles oblongueso linears, pubes- 

 cents per sota, obtuses, apiculades; estipules 

 membranoso-escarioses, bífides, de lòbuls lan- 

 ceolato-acuniinats; flors purpurines, molt peti- 

 tes, 3-6 en peduncles iguals a les fulles o poc 

 més llargs; lacínies del calze alenades, un poc pestanyoses, 2 veg. més llar- 

 gues que'l tub; corol•la apenes més llarga que les divisions calicinals, estàn- 

 dard oblong, escotat, apiculat, més llarg que la carena; llegum pubescent, que 

 presenta les cares en fossetes profundes, erectes, prominents, armades, igual 

 que la sutura externa, d'espines alenades, ganxudes; llavors ovoido-renifor- 

 mes, negroses. 



Geografia. — Llocs pedregoses o arenosos, àrids: Litoral del Prat de Llobregat; comuna 

 als boscos i erms del Vallès i Penedès. = Per tota la regió de l'olivera (Csta.); Crespià; Vila- 

 nant (Vay.); S. Clement d'Amer (Cod.).— Maig-Jul. 



851. — O. saxàtilis Lamk. 



(de saxum, penya, roca; pels llocs pedregosos 

 que constitueixen la seva estació.) 



Perenne, cespitosa, rizoma subllenyós, molt 

 ramificat; troncs de 1-4 dm., drets o ascen- 

 dents, pubescents, blanquinosos, estriats; fu- 

 lles de 6-12 parells de folíoles linears, un poc 

 distants, mucronades, glabres per l'anvers i pu- 

 bescents pel revers; estipules escarioses, bilo- 

 bades, de lòbuls lanceolato-acuminats; flors 

 d'un blanc groguenc, amb estries vermelles, 

 nombroses, mitjanes, en raïms llargament pe- 

 dunculats; peduncles escapi formes, lacínies del calze lanceolato-alenades, pes- 

 tanyoses, 1-2 veg. més llargues que'l tub; estàndard oblong, escotat, apiculat, 

 igual a la carena; llegum pubescent, inerme, cares amb costelles prominents, 

 sutura externa, alada, ondulada, llisa; llavors reniformes, petites, brimes. 



O. saxàtilis 



(i) En Plini àAcXXOpo-XÓífOÇ, cresta de gall, nom d'una planta. 



30 



233 



