PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Lleguminoses. 



G. 208. - Onobrychis. 



Geografia. — Llocs estèrils i pedregoses: Comuna des de la zona inferior a la superior; 

 litoral, Vallès, Penedès, la Segarra, a Bages, Berga, Rasos de Peguera, al Cadí, Ribes et alibi. 

 = Cardona, Vall del Segre, Pont de Montanyana (Bub.); Vic, r. (Masf.);] Molins de l'Em- 

 pordà (Sen.)- — Maig-Juny. 



852. — O. supina DC. 



(supinus, ajagut; pel tronc estès per terra.) 



Perenne, rizoma gruixut, troncs de 1-4 dm., 

 prims, ajaguts, difusos o ascendents, pubes- 

 cents; fulles de 6-12 parells de folíoles linears, 

 apiculades, pubescents pel revers; estipules es- 

 carioses, bífides, de lòbuls ovato-acuminats; 

 flors albo-rosades, estri adés de vermell, peti- 

 tes, nombroses, en raïms oblongs, espessos, 

 llargament pedunculats; peduncles estriats, més 

 llargs que les fulles; divisions calicinals alena- 

 des, molt peludes, 3 veg. més llargues que'l 

 tub; estàndard oblong, escotat, d'uti terç més llarg que la carena; llegum pu- 

 bescent, cares amb costelles prominents, espinoses; sutura externa carenada, 

 amb espines llargues, alenades; llavors petites, reniíormes, brunes. 



O. supina 



Geografia. — Pastures i costes àrides: Comuna a l'areny del Ribagorzana, davant de Cor- 

 bins. =De Esparraguera a Collbató (Csta.); Montseny (Trem.); Plana de Vic (Masf.!); turons 

 àrids de Ripoll, Ribes, S. Martí, Dosquers, N.* S.* del Mont (Vay.); S. Llorenç de Cerdans, 

 Custoja (Compy.); Solsona, Llívia de la Cerdanya; Bagà (Bub.); Llers (Sen.); Benasc (Lap., 

 2ett., Bub.).— Maig-Jul. 



O. viciaefólia 



853- — O. viciaefólia Scop.— O. sativa 

 aut. mult. 



(de vicia; per la forma de les folíoles, particular- 

 ment les inferiors, que tenen alguna semblança 

 amb les de la veça; sativa, que se sembra.) 



Sinonímia. — Trepadella; cast. esparceta, pi- 

 pirigallo, cresta de abubilla. 



Perenne, rizoma curt, ramificat; troncs de 

 1-6 dm., drets, ascendents, simples o poc ra- 

 mificats, pubescents, estriats; fulles de 6-12 pa- 

 rells de folíoles apiculades, les de les fulles infe- 

 riors trasovades o bé oblongues, escotades, les de les superiors linears, agudes; 



234 



