FLORA DE CATALUNYA 



Famüia 37. CESALPÍNIES R. Br. 



(De Andrea Cesalpini (Caesalpiniis) i5:g-i6o3, professor a Pisa; el papa Climens el cridà a 

 Roma; A. De plantis Libri XVI, 1683. Hi ha el gènere a ell dedicat: Caesalpinia.) 



Flors hermafrodites o polígamo-dioiques, regulars o irregulars, rosades 

 o verdoses, en petits raïms drets; calze 5-dentat ó 5-partit, corol•la papi- 

 lionàcia nul•la, 5-10 estams lliures; estigma capitat, fruit llegum penjant, 

 seca o coriàcia, indehiscent o a la fi subdehiscent; llavors comprimides: ar- 

 bres de fulles simples o imparipinnades, d'estipules molt caduques. 



Flors hermafrodites, rosades; corol•la pseudo-papilionàcia, 10 estams; 

 estil alenat, llegum seca, a la fi 2-valva, subdehiscent; fulles sim- 

 ples, reniformes . 209. Cercis. 



Flors polígamo-dioiques. verdoses; corol•la nul•la, 5 estams; estil nul, 

 llegum coriàcia, indehiscent; fulles imparipinnades. 210. Ceratonia. 



Gènere 209. — CERCIS L. 



(Grec y-spyJ.t;, íòoç, la llançadora; per la figura de barqueta que té el fruit; així phaseolus, per 

 la mateixa analogia. Aristòtil i Theophrastos donen ja aquest nom a un arbre semblant 

 a una pollanca, de cima piramidal.) 



Flors hermafrodites, rosades, anteriors a les fulles; raïms corimbiformes, 

 extraaxil•lars; calze 5-dentat, urceolat, de dents curtes i obtuses; corol•la 

 pseudo-papilionàcia, amb l'estàndard més curt que'ls altres pètals; 10 es- 

 tams ascendents, estil alenat; llegum oblongo-comprimida, curtament esti- 

 pitada, seca, reticulada, glabra, amb la sutura superior curtament alada, a 

 la fi bivalva-subdehiscent per la sutura dorsal o externa; llavors trasovoido- 

 comprimides: arbres de 3-6 m., de branques flexuoses, de fulles simples, re- 

 niformes, venoses, primes, caduques, peçiolades, amb estipules oblongo- 

 linears. 



237 



