PUBLICACIONS DE L'INSTITUT DE CIÈNCIES 



Amigdalàcies. 



G. 215. -Cérasus. 



ques esteses o ascendents, fulles trasovato-eliíptiques, acuminades, doble- 

 ment dentades, pubescents per sota; pecíol amb 2 glàndules vermelles a 

 l'àpex; flors precursores o coetànies de les fulles, 2-6 en umbel•les, escames 

 dels botons totes escarioses; drupa petita, ovoido-glohulosa, rubro-negrosa; 

 epicarpi adherent a la pulpa i aquesta al pinyol, dolça. 



Geografia. — 'boscos de les muntanyes: Montseny; les Guilleries, St. Hilari i St. Miquel 

 Sulterra; Vidreres.— Turons pròxims a Barcelona, cap a S. Medi i en altres indrets fins a la 

 regió subalpina (Csta.); Olot i Puigsacau (Vay.!); comuníssima a Camprodon (Boiósi); 

 Montgarri (Compn.!); molt comú a la Vall d'Aràn (Llen.!). — Març. 



N. B. Particularment es cultiven les races C. Juliana DC. i C. Duràcina DC, conegu- 

 des amb els noms de guindes o cireres de S. Climent. 



864. — C. vulgàris Mill.— C. Capronia- 

 na DC— C. àcida Gaertn. 



(Joret, Flore pop. de la Norm., té per un 

 barbarisme el Caproniana de DC, i lo que cal 

 dir és: Aproniana; el mateix passa amb Julia- 

 na, que ha d'ésser Juniana. Efectivament, el 

 text de Plini, Hist. nat., ho confirma: de Apro- 

 nius, nom d'un romà, i del seu nom és conegu- 

 da aquesta espècie , com Juniana, de Junius *'^) 



C. vulgàris 



Sinonímia, 

 fr. griottier. 



Guinder; cast. guindo, guindal; 



Arbre o arbust poc elevat (1-5 m.), tronc d'escorça llisa 1 lluent, de 

 branques obertes, amb branquillons prims i penjants; fulles trasovato-oblon- 

 gues, acuminades, bastant consistents, de marge serrato-glandulífer, pecíol 

 sense glàndules; flors grans, en umbel•les que neixen abans que les fulles, es- 

 cames internes dels botons foliàcies; drupa globuloso-deprimida, vermella, de 

 pulpa àcida, no adherida a l'epicarpi ni al pinyol. 



Geografia. — Importada de Cerasonte per Lucul'lus després de les seves victòries sobre 

 Mitridates (Le Maout et Ducaisne, 447), se'n cultiven algunes varietats. — Abr. 



(i) El text és aquest: cerasorum Aproniana maxime rubent, nigerrima sunt Lutatia, Caeciliana vero et rotunda, 

 lunianis gratus sapor... principatus duracinus, quae Pliniana Campania appcllat (Plin., 1. XV, c. XXX). Amb tot, vegis 

 Ascherson u. Gràbner,S)'í/o/)s;j, VI, 2, ps. 149,152: Aproniana oder Capronicna; — nach einem Ròmer Julius oder Junius 

 genannt. 



248 



